184 ANDR. NOÏ0. 



sneleierne høit tilfjelds, ligner i habitus skuffende G. rufina. 

 Fra Norges vestkyst er den under den anden istid blit ført vest- 

 over til Grønland med drivisen. 



Sect IT. Atratæ Fr., er utbret i de nordlige tempererte 

 egnes bjerge og i de arktiske egne. Hit hører de europæiske 

 arter C. atrata L., nigra All., alpina Sw^., holostoma Dr. og 

 Buxbaumii Wg. Denne gruppes hjem synes at være Central- 

 asien, hvorfra de har utbret sig langs den tertiær-mediterrane 

 plantevei i sidste halvdel av tertiær, saavel vestover som østover. 

 C. atrata, alpina og Buxbaumii er komne til Europa i præ- 

 glacial tid. 



G. atrata L. er utbret paa Island, Færøerne, Storbritanien, 

 de centraleuropæiske bjerge, Skandinavien, Kaukasus, Altai, Bai- 

 kal, Himalaya, Davurien, Østsibirien, arktisk Amerika, Klippe- 

 bjergene, Labrador, Sydgrönland. Denne art har i interglacial- 

 tiden vistnok vært almindelig i Nordeuropa, bestaaende av in- 

 divider, som under primæristiden dels er nedvandrede fra de 

 europæiske alper, dels indvandrede fra Sibirien. Til os er den 

 indkommet en god stund ute i interglacialtiden ad begge veie. 



G. alpina Sw. er utbret paa de samme steder som fore- 

 gaaende art. Hvad dens indvandringstid og indvandringsveie 

 angaar, saa falder disse omtrent sammen med G. atratae, mu- 

 ligens den dog er kommet ind en stund før. 



C. holostoma Dr. findes paa nogle steder i Vestgrønland, 

 paa nogle steder i det arktiske Nor2;e samt ved Hibinä i Kola. 

 Den er en utpræget konstant plante. Av nulevende Carices er 

 den nærmest beslægtet med foregaaende, men dog saa vel skilt, 

 at den ubetinget fortjener artsret. Den trives kun paa fuktig 

 jord, som overrisles med snevand. Den er saaledes en ekte 

 glacialplante, og av dens voksemaate skjønnes let, at den er 

 ualmindelig stedbunden. Efter min anskuelse er den opstaat 

 tidlig i interglacialtiden i det nordlige Skandinavien. Da hverken 

 her eller paa Grønland eller i tilgrænsende trakter findes mellem- 

 former mellem alpina og holostoma, hvilket man paa dens føde- 



