Bergseminariet paa Kongsberg. 



Af 

 Th. Hiortdahl. 



0, 



mkring midten af dei 18de aarhundrede, i Frederik den 

 femtes dage, havde Norge foruden sølvværket paa Kongsberg 

 tillige Røros og nogle andre mindre kobberværker samt endel 

 større og mindre jernværker i drift. De norske bergværker var 

 i denne tid, da merkantilismen endnu var det herskende stats- 

 økonomiske system, gjenstand for regjeringens særhge opmærk- 

 somhed. Styrelsen var gjerne villig til at støtte denne nærings- 

 vei, om hvis betydning den maaske havde noget overdrevne 

 forestillinger, og da der fremkom et forslag om oprettelse af en 

 indenlandsk bergskole, vandt dette straks bifald. 



Det var berghauptmanden paa Kongsberg, Michael Heltzen, 

 som i en til kongen stilet underdanigst relation og forslag, det 

 kgl. sølvværk og dets betjente betræffende, af Ilte februar 1757, 

 androg om, at der paa bergstaden skulde indrettes et slags semi- 

 narium til undervisning for unge mennesker i bergvidenskaben, 

 og at der til en begyndelse hertil skulde bevilges nogle hundrede 

 rdl. aarlig samt derhos i sin tid nogle udenlandsstipendier for 

 dygtige, fra seminariet udgaaede elever. Denne nye indstiftelse 

 af publique lectores og experimenter, saavel in geometria sub- 

 terranea og øvrige til bergvæsenet hørende mathematiske viden- 

 skaber, saasom fornemmelig hydrauliquen, hydrostatiquen og 

 mechaniquen, som og udi metallurgien med derunder indbegrebne 

 prober- og smeltekunster, kunde da, siges der, henregnes under 



