362 TH. H[ORTDAHL. 



CKELS virksomhed, han nævnes kun sjeldent og synes ofte at 

 have havt forfald fra sin tjeneste ved seminariet, saa at Esmark 

 gjentagende overtog hans examen. Til disse bemærkninger om 

 personalet er endnu at føie, at Henckel 1799 blev medlem af 

 seminariets direktion. 



Angaaende undervisningen i disse aar vides kun, at Esmark 

 til brug ved forelæsningerne konstruerede en Voltasøile, og 

 rentekammeret gav da (1802) ordre til at udlevere ham 50 pund 

 garkobber, hvoraf i hammeren skulde gjøres en SaüIe. Alting, 

 selv de største bagateller, skulde gaa til Kjøbenhavn, og ingen 

 turde gjøre noget paa egen haand. Esmark behøvede 12i/2 lod 

 sølv (efter den tids pris omtrent 25 kroner) til en analysedigel ; 

 dette kunde ikke afgjøres paa stedet, men maatte gaa til Kjøben- 

 havn. Saa fik Esmark sin digel, men den indeholdt 22V4 lod, 

 idet han havde lagt til 9^/4 lod sølv, som tilhørte ham. Da 

 nu hans sølv saaledes var forbundet med det, som skulde ind- 

 tages i seminariets inventar, skrev man til Kjøbenhavn, om 

 hvorledes dermed skulde forholdes o. s. v. — Direktionen for- 

 hastede sig ikke med at give beretning om seminariets virk- 

 somhed, og rentekammeret maatte (1803) paalægge opgaver 

 regelmæssig indsendt, men paalægget hjalp lidet, og indsendelse 

 af beretning maatte gang paa gang bringes i erindring. 



Angaaende seminariets frekvents i de første af 1800-aarene 

 er kun at melde, at der i 1801 og 1802 indskreves 1 hvert aar, 

 i 1803 indskreves 7, og endelig var der 2 indskrevne i 1806; 

 dermed slutter indskrivningsprotokollen. 



Der afholdtes følgende examener: august 1801, Caspar 

 Heinrich Knoph, bror af den 1787 examinerede, født i Kjøben- 

 havn 1772, student med dansk juridisk examen, volontør i 

 rentekammeret, indtil han 1797 af kongen beskikkedes til skikt- 

 mester med sølvværket. Han frekventerede forelæsningerne 2 

 aar, og indskreves ved anmeldelsen til examen. Han exami- 

 neredes af Olavsen (elementær mathematik) og Esmark. Spørgs- 

 maalene i kemi viser, at man nu var kommen ud over flogiston- 



