VII 



ferskvands- og saltvandscliatomaceer, E. Rostrup soppene, J. S. 

 Deichmann Branth lavarterne, H. Dahlstedt hieracierne, samt 

 BøRGESEN og Ostenfeld ferskvandsplanktonet. 



I et særskilt afsnit diskuterer Warming spørgsmaalet ora 

 den høiere plantevæksfs indvandring til Færøerne og kommer 

 til det resultat, at denne har foregaaet efter istiden over havet 

 fra de nærmeste lande, særlig fra Storbritannien. 



Af mere almindelig interesse er ogsaa de okølogiske plante- 

 geografiske afsnit, nemlig Børgesen's afhandling om algevegeta- 

 tionen ved kysterne og Ostenfeld's om landvegetationen. Des- 

 uden findes mindre afhandlinger af Gazet Paturson om færøiske 

 plantenavne, af F. Børgesen om havedyrkning og træplantning, 

 samt af P. Feilberg om landbruget paa Færøerne. 



Det hele værk afsluttes med en afhandling om Færøernes 

 blomsterbiologi af E. Warming og insektfaunaen av 1. C. Nielsen. 

 Som appendix følger en oversigt over saltvandsalgernes udbredelse 

 i Nordishavet og i den nordligste del af Atlanterhavet sammen- 

 stillet af F. Børgesen og Helgi Jönsson. 



Dette udmærkede arbeide er udgivet med bidrag af Carls- 

 bergfondet og derfor særlig godt udstyret, blandt andet med en 

 rigdom af billeder. ^ N. Wille. 



Euler, Hans, Växtkemi, dess grunder och resultat. Andra och 

 tredje delen: Växtlifvets fysikalisk-kemiska grundvalar, Ke- 

 miska omsättningar i växterna. Hugo Geblers förlag. Stock- 

 holm 1907. VIII + 252 sider 



Første del af dette arbeide, som blev anmeldt i bind 46, 

 indeholdt en fremstilling af den kemiske beskaffenhed hos 

 planternes materiale. I det nu udkomne bind behandles først de 

 fysisk-kemiske love, som behersker livsfænomenerne, og dernæst 

 plantelivets vigtigste processer fra kemiske og fysiske sj^ns- 

 punkter. 



Det er med andre ord en hel liden plantefysiologi fra fysi- 

 kalsk-kemisk standpunkt, som forfatteren her leverer, og hans 

 fremstilling er baade original og i høi grad indholdsrig. Forf. 

 tilhører heldigvis ikke den nu i fremgang værende biologisk- 

 vitalistiske skole, som efter min mening betegner et videnskabe- 

 ligt tilbageskridt, men erklærer rent ud, »at plantefysiologiens 

 udviklingsveie fører til kemiens og fysikens omraader, og fuld 

 klarhed kan kun vindes i den grad, som fysiologiens iagttagelser 

 kan præciseres i kemiske og matematiske formler«. 



Enhver, som vil arbeide med plantefysiologi, bør gjøre sig 

 bekjendt med dette lille arbeide, som ikke alene er en udmærket 

 oversigt over plantefysiologiens nuværende stilling særlig fra fysi- 

 kalsk-kemisk synspunkt, men ogsaa indeholder nye impulser, som 

 sikkerlig vil vise sig meget frugtbring;ende. N. Wille. 



