DANIEL DANIELSEN. 



empel herpaa har vi i det dalføre, som under en skjæv vinkel 

 med Ottras dal gjennemskjaerer Skraastadfjeldet fra Glattetræ 

 (ret overfor Mosby) til Gil. Paa dette lille dalføres sider kan 

 man se skuringsmerkerne løpende i dalens retning; det vidner 

 om, at her har ligget en bræ med et litt andet løp end hoved- 

 bræen i Torridalen. 



Jettegryter. 



Jettegryter ses flere steder, omend kanske ikke saa hyppig 

 som paa kysten østenfor. Hvordan det forholder sig ute i den 

 egentlige skjærgaard ved Kristianssand, vet jeg ikke, da jeg er 

 litet kjendt der. Av steder i byens nærhet, hvor flere jettegryter 

 ligger i en klynge, kan nævnes gaarden Paaskebjerg. Her ligger 

 ca. 6 stykker like i veikanten, antagelig et halvt snes meter 

 over elven. Flere av dem er meget regelmæssige av form; men 

 de er alle paa den ene nær ganske ubetydelige av størrelse. En 

 middelsstor jettegryte træffes oppe paa fjeldplataaet indenfor, 

 mellem Egstø og Jægersbjergvand. Denne sisste maa ifølge 

 sin beliggenhet, oppe paa et temmelig flatt fjeldplataa og i en høide, 

 som sandsynligvis ligger over traktens marine grænse, utvilsomt 

 være av glacial oprin deise. Angaaende de mindre jettegryter 

 nedenfor ved Paaskebjerg kan der vel være tvil; men det synes 

 ikke urimelig at sætte dem i forbindelse med den like indenfor 

 liggende moræne ved S ød al. Av mere kjendte jettegryter kan 

 endelig nævnes en oppe paa toppen av Graamanden, d. v. s. 

 ca. 200 m. over havet. Den kan jo heller ikke godt skylde 

 andet end isbræer sin dannelse. Jettegryter i en saadan mængde 

 og av saadan størrelse som i Nedenes amt (ved Lyngør og paa 

 Aske r øen i Dybvaag kan de være optil flere meter i diameter) 

 har jeg ikke iagttat hernede. 



Erratiske blokker. 



Vandreblokker findes i stort antal og i de forskjelligste stør- 

 relser. I endnu større mængde optræder de dog vistnok litt 



