DANIEL DANIELSEN. 



dringsveier her i landet er jo et af de allermest omtvistede og 

 allermest betydningsfulde i glacialgeologien, og alle bidrag til 

 dets løsning tør derfor paaregne opmerksomhet. Materialet av 

 plantefossiler i marlekene ved Kristianssand er desværre spar- 

 somt nok, men dog rikere end vanlig ^ Værre er det, at de 

 fleste plantefossiler har vist sig ubestembare. De er næsten 

 altid meget defekte, for en del beroende paa, at de findes i sten- 

 haarde boller, som maa aapnes med hammer og meisel. Men 

 de har allikevel ikke ringe interesse. 



Allerede blandt de allerførste boller, jeg fandt ved „Ottraly", 

 var der nogen med plantefossiler, hvorav to nogenlunde be- 

 stembare. Det ene, som fandtes sammen med et fiskefossil, er 

 omtalt før. Det blev undersøkt af professor Wille og konser- 

 vator Ove Dahl, som uttalte, at det mest lignet Salix repens L.; 

 men det var ikke utelukket, at det kunde være et meget litet 

 blad av Salix lapponiim L. eller S. glauca L. Del andet blad 

 bestemtes av Ove Dahl til at være av Salix polaris Wahlenb. 

 eller S. herhacea L. 



For at forståa betydningen av disse bestemmelser er det 

 nødvendig at kjende til utbredelsen av de nævnte 5 Salices. 

 Jeg hitsætter derfor, hvad herom siges i Blytts flora, ny utgave 

 ved Ove Dahl: 



y,Sälix repens L. Fugtige enge og torvmyre teml. alm. i 

 Kristiania og Hamar stifter, men især i de ydre kystegne i 

 Kristianssands og Bergens stifter indtil Statlandet (og maaske 

 nordligere); maaske i Størdalen (63° 28'). 



S. glauca L. Noget fugtige steder, især alm. i fjeldlierne, 

 gjennem hele landet, dannende med den følgende art (S. lappo- 

 num L.) ovenfor birkegrænsen det saakaldte vidjebelte (i de syd- 

 ligere dele indtil 1250—1400 m. o. h.); ogsaa i de sydligste 



1 I det hele bar jeg paa de to forekomster fundet ca. 15 boller med 

 plantelevninger. Da dei- undertiden findes flere fossiler i én bolle, er 

 antallet av fundne plantefossiler omtrent 20. 



