GLACIALGEOLOGISKE UNDERSØKELSER OMKRING KR.SAND. 83 



1. Under skjællaget almindelig sand, som i et skikt gaar 

 over ti! grovt, rullet grus med rustfarve, ofte sammen- 

 kittet til en konglomeratagtig masse. 



2. Skjællaget selv har en tykkelse av nogen decimeter 

 og kan følges et halvt snes meter i vandret retning. Grund- 

 massen er sandblandet 1er. 



3. Ovenpaa findes fremdeles sandblandet 1er, som dog 

 etterhanden gaar over til sand. Enkelte skikt er av en âlagtig 

 karakter. Man kan plukke ut indtil centimetertykke flak av 

 denne âldannelse, hvori hyppig ses plantelevninger, dels træ- 

 stykker, dels avtryk av blade o. a. Paa disse flak findes oftest 

 fastkittet større eller mindre skarpkantede gruspartikler. Ga. ^ 

 m. over skjællaget kommer der en avsats i terrassen, og dens 

 bygning kan ikke studeres høiere op paa dette sted. 



Imidlertid er der over en stor strækning indenfor blottet til- 

 dels prægtige snit i terrassen. Det fortælles, at høstflommen i 

 begyndeisen av nittiaarene tok ut store stykker av terrassen, og 

 ret som det er raser der ut mindre stykker, tildels med paa- 

 staaende trær og busker, saa de tildels steile brinker staar gan- 

 ske nakne. Man kan da let studere terrassens bygning her, og 

 særlig ett skikt viser sig da utpræget. Det ser paa avstand ut 

 som en uren gytjeblandet lermasse av nogen meters mægtighet, 

 som tegner sig med skarpe vandrette grænselinjer opad og nedad 

 mot sanden. Kommer man dette skikt paa nært hold, viser det 

 sig, at lermassen er endda mere uren, end det saa ut paa av- 

 stand. Den er nemlig sterkt opblandet baade med sand og med 

 organisk stof, for det meste findelt, men undertiden saapas grovt, 

 at man kan skjelne de enkelte plantedelers karakter. Det er nemlig 

 et betydehg indhold av plantelevninger, som gir dette lerskikt 

 det mørke, gytjeagtige utseende. 



Der er, efter hvad jeg har iagttat, ingen tvil om kontinui- 

 teten i terrassedannelsen. Rigtignok kan ikke skjællaget følges 

 længere indover end et halvt snes meter; men lerlaget med de 

 talrike plantelevninger indenfor ligger i flugt med skjællaget, idet 



