BRÆMAALING 1 NORGE 1908. m 



høsten 1902. Den blev eftermaalt i 1904 og 1905, men derimod 

 ikke i 1906 og 1907. laar meddeler Ole Vole, at der ved denne 

 bræ kun var en varde, men ingen grei sigtelinje; han opsatte 

 derfor en hden varde nærmere bræen for at bestenmie sisteHn- 

 jens retning. Afstanden mellem varde og brækant, som i 1905 

 var 49 meter, viste sig ved eftermaahngen i^/g 1908 at være 

 57,1 meter- 



Denne bræ har altsaa 1905 — 1908 aftaget 8,1 meter. 



Lcingedalsbræen. 



Denne bræ er ogsaa beskrevet ved et par tidligere anlednin- 

 ger [1, pag. 29 og lo, pag. 313). Denne bræ blev afmærket høsten 

 1902. Den blev eftermaalt i 1904 og 1905, men derimod ikke 

 i 1906 og 1907. laar meddeler Ole Vole, at der ved denne 

 bræ kun fandtes en varde, men ingen afmærket sigtelinje. Der 

 maaltes i sydlig retning, dog maa bemærkes, at en noksaa liden 

 svingning til høire eller til venstre kan bevirke flere meters 

 forskjel i afstanden mellem varde og brækant. Paa en større 

 sten mellem varde og brækant opsattes derfor en sigtevarde af 

 tre stene, mellem hvilke maalebaandet skal strækkes. Afstanden 

 mellem varde og brækant som i 1905 var 52,4 meter, viste sig 

 ved eftermaahngen -^j^ 1908 at væi-e 52,3 meter. 



Denne bræ har altsaa 1905 — 1908 tillaget 0,1 meter eller 

 praktisk talt har den i denne tid i det hele været stationær. 



Sletnicirkhræen. 



Denne bræ er ogsaa beskrevet ved et par tidligere anled- 

 ninger {1, pag. 29 og io, pag. 314). Denne bræ blev afmærket 

 høsten 1902, Den blev eftermaalt i 1904 og 1905, men derimod 

 ikke i 1906 og 1907. Ved denne bræ fmdes et sigtemærke 

 mellem varde og brækant. I 1905 var afstanden mellem varde 

 og brækant 21 meter, og ved eftermaahngen ^"/s 1908 fandtes 

 nævnte afstand at være 29,6 meter. 



Denne bræ har saaledes fra 1905 — ^1908 aftaget 8,6 meter. 



