BRÆMAALING 1 NORGE 1908. 121 



maa her fra en af siderne have indsneget sig en misforstaaelse, 

 som det ikke endnu har været mig muhgt helt at opklare. laar, 

 1908, blev —'s af Ole Vole afslanden fra X-mærket til mellem- 

 hlokkens midtpunkt maalt 68,7 meter og fra sidstnævnte punkt 

 afstanden til brækanten 57 meter, altsaa afstanden fra X-mærket 

 til brækanten 125,7 meter. Rigtignok svarer ikke den af mig 

 maalte afstand v — a = 71,7 m. {15, pag. 341, fig. 10) med 

 den af Ole Vole maalte 68,7 m., men forskjellen er dog ikke 

 større, end at den kan tænkes fremkommet ved senere flytning 

 af mellemblokken, da afstanden til elveløbet er forholdsvis liden, 

 og flytningen jo ogsaa i tilfælde bør være foregaaet nedad el- 

 vens løb. Sammenlignes saa afstanden fra X-mærket til bræen 

 i 1902 [15, pag. 341), nemlig 107,3 meter med den iaar angive- 

 lig maalte, saa ser man, at denne hræ i nævnte punkt 1902 — 

 1908 har aftaget 18,4 meter. 



Søger vi ud fra de tidligere udførte eftermaalinger at ud- 

 finde frontalvariationen efter Elvesæters afmærkning .{8, pag. 

 189, 15, pag. 342, 39, pag. 16, 33, pag, 14, 16, \)ixg. 365), saa 

 faar vi 1902 — 1907 en tilbagegang af 47,3 meter. 



Efter dette skulde oscillationen i den centro-frontale og den 

 latero-frontale del blive særdeles betydelig, om vi regner med eu 

 lignende forandrmg 1907 — 1908, som den vi ovenfor vandt for 

 den nærliggende Vetlebræs vedkommende. Nu viser det sig 

 rigtignok, at man ikke uden videre kan trække denne sammen- 

 ligning, thi endskjønt forandringen ifjor var nogenlunde ligelig 

 for de to bræer, var den dog de nærmest forudgaaende aar 

 temmelig nlige. 



Resultatet for Storbræens vedkommende iaar bliver derfor 

 noget usikkert, men vi tor dog rimeligvis gaa ud fra en tilbage- 

 gang af bræen. 



Gjør vi den forudsætning, at mod formodning misforstaael- 

 sen alligevel iaar har medført maaling fra Elvesæters varde og 

 sammenligner med maalingen for lljor {16, pag. 365), saa vilde 



