AARSBERETNING FOR 1908. 143 



en høide af flere hundrede m., og naar den træffer kysterne, vil 

 der opstaa undervandsbrændinger. som forklarer de foreteelser, 

 fiskerne ser ved stille veir og sjø. 



En anden iagttagelse gjøres af drivgarnsfiskerne melleni 

 Skagen og Marstrand. Omtrent en mil af Sveriges kyst finder 

 de et nogle meter bredt belte af „blankt" vand parallelt med 

 kysten. I dette belte samler sig alt det, som flyder i overfladen 

 af plankestubber, tang, kork, skum, olje etc. Overfladevandet 

 drages fra begge sider mod beltet. En baad, der seiler over det, 

 kan ved peiling overbevise sig om, at strømafdriften er forskjel- 

 lig paa begge sider. Paa grund af den pludselige stømforan- 

 dring i beltet har fiskerne kaldt dette „strømrøsti". Hydrogra- 

 fiske maalinger har vist, at „strømrøsti" er den øverste kant af 

 den flaue, hvor det baltiske vand mødes med Skageraksvandet. 

 Saadanne „strømrøsti" opstaar efter fiskernes og sømændenes 

 erfaringer overalt i havet, hvor to forskjellige sorter vand mødes. 

 Særdeles storartet skal det „strømrøsti" være, der findes mellem 

 Golfstrømmen og den østgrønlandske polarstrøm. 



Da overfladevandet strømmer mod „strømrøsti"et fra begge 

 sider, maa det i selve dette bevæge sig nedad mod dybet. Alle 

 de smaa organismer, som har en ubetydelig egen bevægelse, 

 føres derfor ned i dybet, hvor de pludselig kommer under helt 

 nye forholde, og de fleste dør. 



Ved sine forsøg for at vise forholdet med det af vinden 

 mod „strømrøsti" bevægede overfladelag, fandt foredragsholderen 

 tiltrods for at luftstrømmen, der lededes over det skiktede vand 

 i forsøgskarret fra to sider, satte våndet i heftig cirkulation, ved- 

 blev der dog at være to skikt. Det øvre farvede skikt blande- 

 des ikke med det undre ufarvede. Heraf droges den slutning, 

 at enhver af vinden fremkaldt strøm i skiktet vand er henvist 

 til et skikt og ikke formaar at gaa over i det nærmest indtil 

 liggende. 



Dette kriterium paa de strømninger, der er fremkaldt af 

 vinden, kan anvendes for at afgjøre hvilke havstrømme skylder 



