160 DET BIOLOGISKE SELSKAB. 



De udkomne norske antropologiske arbeider beskriver dels 

 enkelte dele af landet. Saaledes har Arbo leveret beskrivelse 

 af de antropologiske forhold i Krødsherred, Hallingdal, Valdres, 

 Land, Østerdalen, Glommendalen, Gudbrandsdalen, Stavanger 

 amt. Lister og Mandals amt, Nedenæs amt, Bratsberg amt, Vest- 

 landets fjorde. C. F, Larsen bl. a. af Lister og Mandals amt, 

 Sætersdalen, Jæderen, af Nordlands befolkninger, delvis af Trøn- 

 derne. Grønn har leveret beskrivelse af befolkningen i Tromsø 

 stift. A. og H. Daae har leveret beskrivelse af indlandsbefolk- 

 ningen sammenlignet med kystbefolkningen forsaavidt angaar 

 enkelte legemsmaal. Dels omhandler arbeiderne nogle mere 

 specielle forhold, f. ex. kraniemaal, eller legemshøide, eller legems- 

 vægt, og da for det hele lands vedkommende, eller for enkelte 

 dele af samme. 



Jeg vil ikke trætte med at opregne titelen paa de mange 

 arbeider, som militære læger og andre har udført paa antro- 

 pologiens omraade, men kan for militærlægernes vedkommende 

 henvise til en liden bog „Militærlægers bidrag til JNorsk anthro- 

 pologi", som jeg udarbeidede i 1907, og som indeholder korte ud- 

 drag af samtlige udkomne arbeider. 



Som bekjendt danner beskrivelsen af menneskets hoved- 

 skalle og ansigt det første og vel ogsaa det mest betydnings- 

 fulde grundlag for antropologien. Det er derfor naturligt at 

 ogsaa vi ved omtale af nordmændenes antropologi begynder 

 med deres skalleform. 



Nordmændenes skälleformer har været undersøgt af Arbo, 

 Larsen, Grønn, Barth, Guldberg o. a. Der er foretaget maa- 

 linger af saavel kranier som af levende folks hovedel'. Resul- 

 tatet er, det tør man vel sige, at der er samlet et stort materi- 

 ale, og at der paa grundlag af dette er gjort mange slutninger. 

 De forskjellige undersøgere er imidlertid ikke indbyrdes helt 

 overensstemmende i deres slutninger, og det er rimehgt at for- 



