AARSBERETNING FOR 1908. 167 



altid noget større end legemshøiden, nemlig 6,29 cm. Favne- 

 vidden er i forhold til legemshøiden mindre langs kysten, større 

 i indlandet. Dette er noget paafaldende; t.hi man skulde paa 

 forhaand antage, at folk langs kysten, fiskere og sjømænd, der 

 fra barnsben af lever i baad, fik forholdsvis stærkt udviklede 

 og altsaa forholdsvis længere arme end folk inde i landet, hvis 

 næringsveie medfører, at de bruger armene forholdsvis mindre. 

 Undersøgelserne er imidlertid foretaget paa et meget stort mate- 

 riale, ca. 4000 mand. 



Stor favnevidde lindes som regel sammen med lidet bryst- 

 omfang, ligesom liden favnevidde sammen med stort brystom- 

 fang. Dette er ogsaa bemærkelsesværdigt. 



Siddehøiden, d. v. s. høiden maalt i siddende stilling, er 

 gjennemsnitlig 91 — 92 cm. eller ca. 53 *^/o af legemshøiden. Den 

 er forholdsvis mindre langs kysten. Det har fra enkelte hold 

 været fremholdt, at man istedetfor at maale legemshøiden burde 

 maale siddehøiden eller selve [kroppens længde, da denne var 

 mere karakteristisk og mere konstant, medens legemshøiden 

 derimod er stærkt varierende paa grund af benenes meget vari- 

 erende længde. 



Trækkes siddehøiden fra legemshøiden, faar man den om- 

 trenthge benlængde; den er forholdsvis større ved kysten; den 

 varierer i hele Norge mellem 78,4 cm. og 82,4 cm. 



Brystomfanget maales paa forskjellig maade af de for- 

 skjellige undersøgere og i de forskjellige lande. Ved det mili- 

 tær-medicinske selskabs fællesforsknings foranstaltning er der 

 dog her i Norge bleven angivet en bestemt méthode, som alle- 

 rede er bleven fulgt ved undersøgelse af over 4000 mand. Den 

 méthode, som anvendtes, var følgende: Maalet tåges paa bart 

 bryst; manden staar i rettet stilling, armene horisontalt ud- 

 strakte, maalebaandet lægges rundt om brystet, fire centimeter 

 nedenunder brystvorterne, og brystomfanget aflæses i aandedræts- 

 pausen, efteråt armene er sænket ned til siden af kroppen- 

 Brystomfanget er meget omstridt som antropologisk maal, idet 



