LÆRUMSKREDET. 241 



sættelse af den foregaaende neohoreale tid, og et yngre, suh- 

 atlantisk, af helt anden karakter, karakteriseret ved et fugtigere 

 og tildels ogsaa noget kjøligere klima. 



Vi skal nu se, om vi gjenfinder merker efter disse klima- 

 tiske forandringer i Sjølmyren. 



Efter at de sidste rester af den ovenfor omtalte ferskvands- 

 sump var udslettet, og overfladen saa i den sidste del af den 

 neohoreale tid var gaaet over til en normal tørtlandsoverflade, 

 var altsaa betingelsen tilstede for, at planteveksten kunde ud- 

 forme sig i overensstemmelse med de klimatiske forhold. Vi 

 ved ogsaa, at den nu nærmest følgende tid, den suhhoreale, om 

 end ikke saa tør og varm som den foregaaende, dog udprægede 

 sig ved et forholdsvis tørt og varmt klima og selv inde i Akers- 

 dalen tildels ved planteførende afsætninger. Vi skulde derfor 

 ogsaa nede i Sande vente at finde merker efter denne tørre tid. 



Og det gjør vi virkelig. Thi over den forholdsvis tynde 

 sumptorv i bunden kommer et udpræget stubbelag, merket efter 

 en tid, da skogbund med trær af forskjelligt slags dækkede over- 

 fladen og torven istedetfor at vokse i mægtighed vel heller de- 

 nuderedes. Og denne tilstand vedvarede tilstrækkelig længe tii^ 

 at der af de henfaldende trærester dannedes blandt de paa sin 

 plads staaende stubber et kvistlag. Der kan ingen rimelig tvil 

 være om, at dette kvist- og stubbelag dannedes under det første 

 afsnit af den neoatlantiske tid, det subboreale. 



Men aaben som myrfladen ligger, finder man saa et fæno- 

 men, der i høi grad er egnet til at paakalde opmerksomhed. 

 Kvist- og stubbelaget dækkes nemlig af et 1 à 2 meter tykt 

 torvlag, uden at der kan sees spor til, at man her skulde befinde 

 sig ligeoverfor et rent lokalfænomen, som f. eks. opdæmning, 

 særegne vekstforhold o. s. v. Man bliver, for ialfald paa en 

 naturlig maade at kunne forklare torvlaget som hængende paa 

 stubbelaget, nødt til at an tage, at den tørre og varme for skog- 

 vekst gunstige tid efterfulgtes af en fugtigere for myr- og torv- 

 vekst paa denne lave flade gunstigere, hvorunder skogveksten 



Nyt Mag. for Naturv. XXXXVII. HI. 1909. 16 



