296 H. RESVOLL-HOLMSEN. OM JORDBUNDSSTRUKTURER ETC. 



kysten har jeg ikke selv iagttaget den eller seet den beskrevet, 

 men derimod en anden og langt mere iøinefaldende struktui', 

 den saakaldte falske polygonmark, kaldt saa i modsætning til 

 den før beskrevne egte polygonmark. Pl. XXI, fig. 2, viser 

 stenbræmmer, som omgiver partier, der ofte har en tendens til 

 at være 6-kantede, og som bestaar af finere materiale, især 1er. 

 Denne struktur er tidligere nævnt fra enkelte steder paa Spits- 

 bergen, fra Beeren Eiland og fra Grønland. Billedet er fra 

 Crossbay, hvor de optrædende bergarter er krystallinske skifre, 

 kvartsiter og dolomiter, som sønderdeles i ulige grad. 



At gaa ind paa en nærmere forklaring af denne strukturs 

 opslaaen skal jeg i denne forbindelse ikke gjøre. Jeg skal blot 

 paapege, at denne sortering af materialet maa have en betydning 

 for planteveksten. Hvor ikke nogen sortering af materialet 

 finder sted, faar vi den almindelige form for fjeldmarken med 

 dens yderst spredte vegetation. Hvor sorteringen finder sted, er 

 ofte de af fint materiale bestaaende partier dækket af vegetation, 

 og det hele minder om blomsterbed med stenkanter omkring. 

 I mange tilfælde befinder en saadan falsk polygonmark sig i en 

 langsom ghdning, og polygonfladerne, som da blir udtrukne, kan 

 være helt vegetationslose. Fra Beeren Eiland er der dog fra et 

 saadant glidende underlag af Swenander omtalt planter. Disses 

 rodsystem blev paavirket af bevægelsen ; det blev særdeles lang- 

 strakt i bevægelsens retning. 



I Crossbay saaes paa de mest hældende steder af denne 

 polygonmark, hvorledes stenbræmmerne næsten var trukket ud 

 til parallele baand. Men glidningen maatte være ophørt; sten- 

 bræmmerne var nemlig paa mange steder helt dækket af Hchener, 

 moser og endel høiere planter; ogsaa paa de oprindelige 

 polygonflader var der en lav vegetation. 



Disse strukturer er ogsaa iagttaget i vort eget land, især i 

 høifjeldet; rimeligvis har de ogsaa forekommet i lavlandet paa en 

 tid, da floraen holdt paa at indvandre, men er nu her forlængst 

 udvisket. 



