372 P. A. ØYEN. 



50 m. uregelmæssig moræneafsætning til grænsen for denne og 

 den udenforliggende her eroderede eller muligens kun ved evor- 

 sion forstyrrede gamle fjeldmarksfyldning, der saa fortsætter 

 videre nedover dalen. Og denne noget, men ikke særdeles 

 meget gamle og tydelig vandbearbeidede bundmoræne følges saa 

 ca. 125 m., hvorefter videre følger den gamle fjeldmarksfyldning 

 og den gamle blokkeophobning samt spredte overflademoræner, 

 især ved den vestlige side lige under Sletmarkhø. 



Afstanden mellem varde og brækant var her forrige aar 

 52,3 m., og denne bræ har saaledes 1908 — 1909 aftaget 6,0 m. 



Sletmarkbræ. 



Ved denne bræ aflagde jeg ligeledes et besøg ^o« Denne bræ 

 var ogsaa temmelig snefri, kun med lidt nysne paa sine steder. 



Foran bræen laa en svær endemoræne med store blokke af 

 indtil 15 m. tversnit og 6 — 7 m. høide. Lige ved den indre 

 kant af morænen laa en 3 m. lang og 1,7 m. høi gabbroblok, 

 der viste sig isskuret. Der hyggedes en liden varde paa toppen, 

 og paa vestsiden indhuggedes et kors med 18 og 16 cm. lange 

 streger. Fra dette kors, ca. 100 m. vest for medianmorænen, 

 maaltes ret paa brækanten 26,0 meter. En 6 — 10 m. bred og 

 2 m. høi moræne, tildels med store blokke laa paa sine steder 

 lige til brækanten. Og en mængde store blokke laa lige foran 

 bræen særhg i medianmorænens retning. Man har et sidestykke 

 til en saadan blokkedannelse ved jutulhugget. Blokke af 8 til 

 10 til 12 meters længde og bredde samt omkring 5 meters høide 

 var ikke sjeldne. Og paa selve bræen laa blokke af lignende 

 størrelse. 



Udenfor denne, lige foran bræen liggende endemoræneserie 

 fulgte saa i 50 meters bredde et intraglacialt afsnit, der saa igjen 

 efterfulgtes af et ca. 45 m. bredt morænebelte. Udenfor fulgte 

 derpaa et meget uregelmæssigt morænestrøg, indtil i en afstand af 

 ca. 300 m. fra den 20 m. brede og 5 m. høie, récente moræne 

 fulgte den gamle fjeldmarksfyldning. 



