BRÆMAALING I NORGE 1909. 375 



men i 1907 havde jeg jo et meget primitivt maalebaand, saa det 

 kan jo tænkes, at det har skylden." 



Ved en sammenKgning bliver derfor den sandsynlige foran- 

 dring i retningen B : 



1907—1908 = ^ 1,7 m. 

 1908-1909 = + 1,5 m. 



Veobræ. 



Denne bræ eftermaaltes "/9. 



Paa en nogenlunde ret linje stod her dvke mindre end fire 

 varder : 



48,8 m. 74,5 m. 173,0 m. 186,2 m. 



begyndende ved brækanten og maalt varde for varde udover, 

 indtil afsluttet ved den gamle varde yderst. 



Der er altsaa nu opnaaet en bestemt maalelinje, og de 

 efterhaanden erholdte maal kan saaledes nu benyttes til kontrol. 

 Efter de ved flere tidligere anledninger ^ meddelte tal skal vi 

 saa sætte oppfølgende sammenligningsrække: 



II. 



269,0 



Varde: 



I. 



1902 



463,3 



1903 



469,5 



1904 



462,6 



1905 





1906 





1907 





1908 





1909 



482,5 



III. 



IV. 



Brækant. 



m. 

 m. 



92,0 





m. 





17,0 



m. 



99,0 





m. 



95,0 



24,5 



m. 



95,7 



39,6 



m. 



123,3 



48,8 



m. 



296,3 



Dermed skulde man ogsaa for Veobræens vedkommende 

 kunne udnytte med nogenlunde sikkerhed de forløbne aars 

 maalinger. 



1 Nyt Mag. for Naturvid. B. 46, pag. 329-331, pag. 363-363 og B. 47, 

 pag. 113-114. 



