BRÆMAALING I NORGE 1909. 379 



Man finder i disse forsl^jellige afstandsforskjelle, ait efter 

 maalelinjernes retning, ogsaa en forklaring af den noget tilsyne- 

 ladende uregelmæssighed i forandringen af denne bræ, ligesom 

 ogsaa af den delvise modsætning, som de forskjellige iagttagere 

 har meddelt. Seger vi nu, efter de oplysninger som foreligger, 

 at korrigere maalene ved denne bræ, saa faar vi følgende: 



1901-1902 + 20,0 m. 



1902-1903 ^ 9,6 m. 1 



1903—1904 ^ 3,6 m. 



1904—1905 ~ 2,8 m. 



1905—1906 -f 3,0 m. 



1906-1907 + 1,0 m. 



1907-1908 ^ 16,2 m. 



1908-1909 . + 9,4 m. 



Veslejuvbræ. 



Ved denne bræ opsattes 1908 et mærke, ca. 200 m. oven- 

 for våndet paa en lav, flad sten i form af en varde, i hvis 

 øverste sten indhuggedes et kors med stregiængde 10 og 10 cm., 

 og fra dette punkt maaltes saavel ifjor som iaar (^/g). Ole Vole 

 har endvidere meddelt: 



„Det mærke, som far har benyttet, forekommer mig lidet 

 brugbart; ialfald har jeg ikke seet paa nogen af de andre maalte 

 bræer, at de har været maalt paa midten eller med andre ord, 

 omtrent paa det høieste ; dette er jo tilfældet her, thi varden 

 staar høit oppe paa bræens sydside, og da jeg skulde maale 

 her iaar, laa nysne indtil varden, og da var det umulig at be- 

 stemme, hvor isen begyndte." 



Afstanden fra vardekorset til bræen var iaar 45 m. Denne 

 bræ har saaledes 1908—1909, idet afstanden 1908 var 43,3 m., 



1 Idet vi her skal luærke, at Knut Vole angav Styggebræens stilling 19Uä 

 — 1903 som stationær. 



