BRÆMAALING I NORGE 1909. 387 



tal betegner antal meter som afstand fra brækanten til gabbro- 

 blokkens kant, saa har altsaa denne bræ fra 1892 — 1909 afta- 

 get 2,8 m. 



Paa en 3 m. lang og 1 m. høi, rodliggraa gabbroblok reistes 

 en varde og paa blokken indbuggedes et kors med 13 og 20 cm. 

 lange streger. I den længste stregs retning maaltes fra korsets 

 midtpunkt til brækanten 49,2 m. Denne mærkevarde staar 

 nordvest for bræen, og der er maalt til et punkt 3—4 m. NE. 

 for bræporten. Den gamle varde staar i nordøstlig retning for 

 denne varde. 



Vel et hundrede meter foran bræen ser man den gamle 

 bundmoræne delvis eroderet og erosionsfordybningen udfyldt 

 med mere recent morænemateriale, der saa fortsætter indover 

 mod bræen. Nedenfor bræen gjennemskjærer en canon-dannelse 

 først den ydre del af moræneterrænet førend den gamle fjeld- 

 fyldning naaes. Og i den 6 — 8 m. dybe caùon i fast fjeld, som 

 derpaa følger under morænemassen, saaes ingen isskuring, saa 

 den maa være af recent oprindelse. 



Paa den sydvestlige side af Bøverbræen ligger et tjern eller 

 lidet vand af glacial oprindelse; afstanden mellem våndet og 

 brækanten er nu ca. 60—70 m. 



Fra Bøverbræen har man ved opstigningen til Smørstab- 

 bræen et svært klippe- og blokketerræn, som nu var dækket 

 med nysne. Og inde paa Smørstabbræen blev jeg nødt til at 

 gjøre vendereise, da man her havde at stampe i dyb sne, taagen 

 laa aldeles tæt, og i begyndeisen haglbyger, senere snefog og 

 snestorm, som paa en egte, stormfuld vinterdag gjorde mine to 

 førere bange for at gaa videre, skjønt de begge var godt vant 

 til fjeldet. 



Leirbræen. 



Denne bræ er en^ mægtig arm af Smørstabbræen, men har 

 ikke tidligere været eftermaalt. Omtrent 300 m. fra bræen laa 

 en stor 12—16 m. høi dobbeltmoræne som grænse mod den 



