BRÆMAALING I NORGE 1909. 391 



T i 1 1 æ g. 



Da jeg 30te august med dampskibet reiste indover Sogne- 

 îjo)"deu. fik jeg i omegnen af Balholmen (Balestrand) det be- 

 stemte indtryk, at snemængden maatte være noget større iaar 

 end sædvanlig i de omgivende fjelde, og det blev bekræftet af 

 lokalkjendte folk, at der iaar var mere overliggende sne i fjeldene, 

 end det som regel pleiede at være. 



Den mod enden temmelig sterkt hvælvede Vetlefjoi"d- 

 bræ gav ogsaa indtryk af at være i fremadskriden. Af den 

 egentlig mere flade del af bræen nedenfor isfaldet var kun om- 

 trent en tredjedel bar, medens de to øvre tredjedele var dækket 

 af sne. 



I den vestlige del af Jotunheimen, saaledes f. eks. i omegnen 

 af Ringsbræen var derimod snemængden vinteren 1908 — 1909 

 mindre end sædvanlig, og i juni maaned indtraf sterk varme, 

 saa man der iaar havde meget mindre sne paa bræerne 

 end i fjor. 



Da jeg 4de september passerede forbi Skardalsvandet syntes 

 ogsaa der snemængden usædvanlig liden. 



I den nordlige del af Jotunheimen, i strøget fra Kross- 

 boden over til Juvvashytten, var der ogsaa usædvanlig lidet sne 

 sidste vinter og meget sterk varme i slutningen af juni og be- 

 gyndelsen af juli. Dette har sat sit mærke paa bræerne. 



Øvre Høgvagelbræ syntes at gaa helt ud i våndet, 

 tildels mod steil isvæg. Omkring det af moræne og fast fjeld 

 omgivne brætjern har man den gamle Ijeldmarksfyldning. 



Nedre Høgvagelbræ omgjærdedes af to moræner, 

 efter skjøn henholdsvis 75 og 150 m. fra brækanten. Udenfor 

 den yderste af disse har man den gamle fjeldmarksfyldning. 

 Der kom saaledes ogsaa en strimmel af denne mellem tjernet og 

 morænen indtil ved det nordlige hjørne, hvor bræen paa den tid 

 synes at have gaaet helt ud i tjernet. Morænemassen foran bræen 



