24 DANIEF, DANIELSEN. 



som postglacial og recent. Denne skjælbanke ligger ligesom den 

 foregaaende i Hassalviken, men helt nede i stranden. 



En selv noksaa overfladisk betragtning af faunalisten maa 

 overbevise om, at alle disse former umulig kan ha levet side 

 om side til samme tid. Enten maa forekomsten være dannet i 

 flere sæt, til forskjellige tider, som har været temmelig langt 

 fjernet fra hverandre, eller dannelsen har udstrakt sig konti- 

 nuerlig over en uhyre lang tid. 



Først nogle ord om beliggenheden. Lidt østenfor det sted, 

 hvor den netop behandlede forekomst flndes, altsaa mellem denne 

 og Østre Askerøbugten, er der en sandstrand af ikke betydehg 

 udstrækning og uden noget paafaldende i nogen henseende i 

 det ydre. Ret over er der en fjeldvæg, som hæver sig noksaa 

 brat, og fra hvilken store og smaa kHppeblokke er væltet ud. 

 Selve stranden er ogsaa dækket af en masse større og mindre 

 sten, der gjør gravning vanskelig. Stranden fortsætter med tem- 

 melig grundt vand og med sandmateriale nogle meter ud. Der- 

 paa følger som almindehgt et belte med blød hund, dækket af 

 zostera og med sterkere heldning, og saa kommer dybt vand. 

 Stranden frembyr altsaa intet bemerkelsesværdigt i sit udseende. 

 Gir man sig til at plukke op de skjæl, man finder paa den, be- 

 merker man kanske flere eksemplarer end vanligt af cardium 

 echinatum, Lm., og iblandt slænger ogsaa en astarte elliptica, 

 Brov^n. Det var netop disse former, som fik mig i 1901 til at 

 grave med en spade i strandsanden, og hvad jeg fandt, lønnede 

 snart umagen. Det viste sig, at i en fods dybde i sanden blev 

 arktiske mollusker ganske almindelige. Side om side med dem 

 fandtes boreale og lusitaniske, dels saadanne, som forlængst er 

 indvandret til vore kyster, dels former som solecurtus antiqua- 

 tus, Pult., der hører til de sidst indvandrede. Artsantallet 

 vokste i det hele op til en størrelse, som ellers er ukjendt paa 

 Askerøens skjælforekomster. Siden har jeg gravet i banken 

 baade 1902 og 1904, og det tør vel nu siges, at den er tem- 

 melig godt kjendt, hvad de større former angaar. Specielt det 



