64 JENS HOLMBOE. 



kornene fra Osebei'gskibet gjennemsnitlig særdeles store. — Kor- 

 nene viser stor lighed med Oswald Heer's „Binkelweizen" fra 

 pælebygningerne i Schweiz, der af F. Körnicke og G. F. L. 

 Sarauw henføres til dværghvede {T. vulgare *compactum Host)^; 

 ogsaa aksleddenes korte længde gjør det sandsynligt, at denne 

 underart forehgger. — Lige fra stenalderen har man saavel i 

 Danmark som Sverige dyrket hvede, deraf dværghvede ialfald fra 

 broncealderen^. I Norge omtales hvede aar 875 som en fra 

 England indført vare, og omtrent ved samme tid blev den ogsaa 

 indført fra landene ved Østersjøen. Sikre efterretninger om, at 

 den har været dyrhet i vort land, kjendes først fra det 13de aar- 

 hundrede^. 



Juglans regia L. Val nød. Et halvt, afbrukket valnødskal 

 blev under udgravningen fundet i gravkammeret. — Valnødtræets 

 oprindelige hjemland maa helt sikkert søges i det sydvestlige 

 Asiens fjeldtrakter, hvor det endnu fleresteds træffes vildtvoksende. 

 BuscHAN anfører nødderne fra flere jernalderfund i Frankrig og 

 Italien ^ og ganske nylig er de desuden af E. JMeuweiler i 

 Schweiz paavist i to neolithiske pælebygningsfund^ I sit „Gapi- 

 tulare de villis" nævner Karl deji store aar 812 valnødtræet 

 blandt de trær, der skulde plantes paa hans godser*^. At man 

 skulde have plantet valnød i Norge i vikingetiden, kan ikke vel 

 tænkes; den fundne nød er uden tvivl medbragt fra reiser i fjerne 

 lande. Vi ved jo bl. a. fra den velkjendte beretning om kong 

 Sigurd Jorsalefarers ophold i Miklagard (aar lill), at vore for- 



* G. F. L, Sarauw, Dværghvede {Triticum compadum Host) og Engelsk 

 Hvede {Triticum turgidum L.), p. 96. (Bot. Tidsskr., Bd. 23, Kjøben- 

 havn 1900). 



- G. F. L. Sarauw, De ældste Spor af Sædarternes Dyrkning i Sverige. 



(Förh. ved 15de skand. naturf. möte i Stockholm 1898). 

 ^ ScHÜBELER, Viridarium Norvegicum, Bd. I, p. 284'. Christiania 1886. 



* BuSCHAN, 1. c, p. 108. 



^ E. Neuweiler, Prähist. Pflanzenreste Mitteleuropas, pag. 37 og 40. Zürich 



1905. 

 ^ R. v. Fischer-Benzon, Altdeutsche Gartenflora, p. 183. Kiel u. Leipzig 



1894. 



