66 JENS HOLMBOE. 



som blev anvendt til sammenligning. Deres længde er som 

 oftest 2,5—3 mm. og deres bredde 1,8 — 2 mm. Frøskallet er 

 blevet sort. Overbudens celler er revnet, og deres slimindhold 

 er iidtømt. Desuden fandtes talrige mere eller mindre opløste 

 skulpeklapper. Paa de bedst vedligeholdte af disse kan saavel 

 selve skulpens som vingekantens form tydelig gjenkjendes; lige- 

 ledes under mikroskopet skulpevæggens karakteristiske stribning. 

 Skulpernes længde varierer fra 4,5—6 mm. (vingekanten med- 

 regnet) og klappernes bredde fra 2,5 — 3 mm. (fig. 1 a). Endelig 

 fandtes nogle faa gjennemhullede tværvægge fra skulper (B'ig. 1 b). 

 — Karsen synes vistnok, saavidt det af den tilgjængelige litera- 

 tur kan sees, ikke tidligere at være kjendt fra forhistoriske fund, 

 hverken i de skandinaviske lande eller andensteds. Ikke desto- 

 mindre har den lige fra oldtiden været en vigtig kulturplante. 

 Den er ikke med sikkerhed fanden i vildtvoksende tilstand, men 

 det antages sædvanlig, at den stammer fra Persien eller Lille- 

 asien. Som haveplante var den vel kjendt af de gamle klassiske 

 forfattere, f. eks. Columella og Plinius samt af de tyske bo- 

 taniske forfattere i middelalderen, saasom den hellige Hildegard ^. 

 Ifølge Hoops blev den dyrket som kjøkkenhaveplante i England 

 i den angelsachsiske tid^. I den danske literatur nævnes karsen 

 saavidt vides første gang af Henrik Harpestreng (død 1244)^ 

 og i den norske af Christian Gartner 1694 i hans „Horticul- 

 tura"^. Nogle aar tidligere, nernhg i 1666, sees den forøvrigt at 

 have været dyrket i Akershus slotshave^. 



Isatis tindoria L. V aid. I en knust træskaal i samme 

 slæde som karsefrøene fandtes talrige frugter af denne plante. 



* Fischer-Benzon, 1. c, p, 102. 



^ Hoops, Waldbäume und Kulturpflanzen, pag. 602. 



^ 0. Olafsen, Havebrug og Frugtavl i Middelalderen, p. 44. Christiania 

 1898. 



* Christian Gartner, Horticultura, p. 15, 18, 23, 24. Kiøbenhafn 1694. 

 (Facsimlleudgave Christiania 1898). 



^ Peter Nøvik, Samlinger til Havebrugets Historie i Norge, Bd. I, p. 25. 

 Christiania 1901. 



