STUDIER OVER NORSKE PLANTERS HISTORIE. 69 



Linwm usitatissimum L. Lin. Blot et enkelt frø — længde 

 4,2 mm., bredde 2,3 mm. — fandtes blandt karsefrøene. Det er 

 derfor sandsynligt, at der har vokset lin som ugræs blandt karsen, 

 ganske paa samme maade som man undertiden ser karse i vor 

 tids linagre^. — Den dyrkede lin hører til menneskenes ældste 

 kulturplanter, og man har oftere fundet levninger deraf i gam- 

 melægyptiske pyramider og schweiziske pælebygninger^. I Norge 

 har man fleresteds fundet linhekler fra den yngre jernalder, og 

 lin nævnes gjentagne gange i de gamle love^. 



b. Ugræsplanter. 



Polygonum Convolvulus L. En nød blev funden blandt 

 kornet i kisten ved gravkammerets sydvæg. — Tidligere kjendt 

 fra talrige fund i Schweiz, Tyskland og Ungarn af indtil neoli- 

 thisk alder-. 



Chenopodium album L. Ga. 25 frø blandt karsefrøene, 16 

 i kornkisten, — Denne plantes frø er tidligere fundet i saa stor 

 mængde ved flere neohthiske pælebygninger, at de høist sand- 

 synligt har været samlet som fødemiddel ^; arter af samme slægt 

 kjendes desuden fra den „sorte jord" paa Björkö i Mälaren 

 (yngre jernalder)^. 



Stellaria media L. Ca. 30 frø blandt karsen, 8 i korn- 

 kisten. — Angives at Reid fra England og Skotland for en hel 

 række afleiringer af indtil præglacial alder (Cromer forest bed) '', 

 og den kjendes tillige fra neolithiske pælebygningsfund i Schweiz^. 



Urtica urens L. 12 nødder blandt karsefrøene. — Synes 

 hidtil at have været ukjendt fra arkæologiske fund. 



^ A. Blytt, Haandbog i Norges Flora, hefte 5, p. 391. Christiania 1904. 



^ BUSCHAN, 1. c, p. 234, flg. 



3 ScHÜBELER, Vindar. Norv. II, p. 442-443. 



* Neuweiler, Prähist. Pflanzenreste Mitteleuropas, p. 41. 



* Buschan, Vorgesch. Botanik, p. 150. — Neuweiler, 1. c, p. 42 — 43. 



® Gunnar Andersson, Svenska växtvärldens historie. Andra upplagan, 



p. 99. Stockholm 1896. 



^ Cl. Reid, Origin of the British Flora, p. 109. London 1899. 



* Neuweiler, 1. c, p. 46. 



