STUDIER OVER NORSKE PLANTERS HISTORIE. 71 



blandt frugterne af Isatis. Begge steder maa de opfattes som 

 en rent tilfældig forurensning. 



Ranunculus cîr. repens L. Talrige smaanødder, dels vel 

 vedligeholdte, med griffel og tydelig overfladeskulptur, dels stærkt 

 macererede, fandtes i den undersøgte hesteventrikel samt i begge 

 okser. Til denne art hører antagelig 9 næsten hele kronhlade, 

 som fandtes i den førstnævnte ventrikel. — Træffes ikke sjelden 

 fossil i torvmyrer, i Sverige allerede i furnzonen^. 



Rosa sp. En ganske liden, ret barktorn af nyperose blev 

 funden i den ene okseventrikel. Den ligner meget de smaa 

 törne hos R. mollis Sm., men en sikker artsbestemmelse er ikke 

 mulig. 



Calluna vulgaris L. Røslyng. Talrige smaa grenstykker 

 fandtes som forurensning blandt karsefrøene og enkelte saadanne 

 desuden i begge okseventrikler. — Ved en tidligere anledning 

 har jeg sammenstillet de grunde, der gjør det sandsynligt, at 

 røslyngen i en forholdsvis sen postglacial tid — dog inden den 

 postglaciale sænkning ved vor vestkyst havde naaet sit maxi- 

 mum — er indvandret til Norge, og at den først optraadte i 

 den sydvestlige del af vort land ^. Fundene i Slagenhaugen er i 

 denne sammenhæng af interesse, da de viser, at planten allerede 

 saavidt tidlig som i vikingetiden maa have været almindelig i 

 Vestfold. 



Tilslut skal i nogle faa ord sammenfattes, hvad de her be- 

 skrevne fund oplyser om vikingetidens plantedyrkning i Norge. 



For kundskaben om vore forfædres plantedyrkning vilde det 

 jo være af stor interesse, om man for hver enkelt af de i skibs- 

 haugen fundne kulturplanter bestemt kunde afgjøre, hvorvidt de 

 har været dyrket i Norge, eller om de er bragt med fra togter 

 i fremmede lande. Netop hvor det som her gjælder gjenstande. 



^ G. Andersson, Sv. växtv. hist. 2 uppl., p. 110. — Cfr. Holmboe, ]. c, p. 182. 

 ^ Jens Holmboe, Planterester, p. 211—214. 



