210 ALETTE SCHREINER 



moderlige chromosomer lever saa side om side i cellerne gjennem 

 hele individets liv ; kun paa ét sted i udviklingen, nemlig under 

 generationscellernes modning, indtræder det merkehge forhold, 

 at de med hinanden homologe chromosomer af de to rækker 

 parvis forener sig med hinanden til dobbelte chromosomer, a og 

 a^ forener sig til det bivalente chroniosom [a -\- cv^) o. s. v. 



Vi gaar nu over til det andet af vore to hovedspørgsmaal; 

 hvordan forholder de bivalente chromosomer sig i modnings- 

 delingerne ? Dette spørgsmaal kan igjen deles i to : 



1. Hvordan forholder de bivalente chromosomer sig som 

 lielhed ? og 2. hvordan forholder deines to komponenter sig ? 



Hvad nu det første af disse spørgsmaal angaar, saa har 

 man dels fundet, at de bivalente chromosomer blir tverdelt i 

 begge modningsdelinger; antagelsen af to tverdelinger er imid- 

 lertid for flere aar siden ganske forladt, selv af dem, som op- 

 rindelig havde fremsat den. Saa har man hos en stor del ob- 

 jekter fundet, at de bivalente chromosomer blev tængdedelt i 

 den ene af modningsdehngerne og tverdelt i den anden; tver- 

 delingen kunde enten optræde i Iste eller hyppigere i 2den 

 modningsdehng. Endelig er hos en række dyr og planter begge 

 modningsdelinger skildret som længdedelinger, og i den retning 

 gaar de fleste af den sidste tids iagttagelser. 



Hvordan forholder nu hvert af de i et dobbeltchromosom 

 forenede enkeltchromosomer [konjuganterne, som vi kan kalde 

 dem) sig i modningsdehngerne ? Vi har her med forhold at 

 gjøre, som det er meget vanskeligt at trænge ind i ved den 

 direkte iagttagelse alene, og hvor man derfor altid har været 

 tilbøiehgtil at tage sin forudfattede mening om reduktionens væsen 

 tilhjælp for at naa til en positiv løsning. Tidligere mente man 

 som nævnt, at chromosomerne altid konjugerede ende til ende, 

 og man ansaa efter dette en tverdehng som ensbetydende med 

 en reduktionsdeling, en længdedeling som ensbetydende med en 

 ækvationsdeling. Efter denne opfatning fremgaar den mening, 

 man tidligere gjorde sig om konjuganternes forhold i modnings- 



