OM CHROMATiNMODNINGEN I SEXUALCELLERNE. 217 



nu de eiendommelige forandringer, som indleder chromatin- 

 modningen. 



Vi ser da først, at de løst hyggede chromatinbaand, som 

 repræsenterer de enkelte chromosomer, atter ligesom fæstner sig 

 og blir skarpere afgrænset; de bhr derved tyndere, mere traad- 

 formede. Denne procès begynder ved bøilernes frie ender og 

 skrider fra begge sider frem mod midten. Samtidig vedbliver 

 kjernen og centret at dreie sig i forhold til hinanden, saaledes 

 som vi hørte, at de allerede begyndte at gjøre under telophasen, 

 og i det øieblik, da chromosomernes endepartier begynder at 

 træde distinkt frem, finder vi sfæren med sine dobbeltkorn lig- 

 gende i cytoplasmaet lige udenfor disse ender. Under hele den 

 senere del af modningsi)erioden beholder sfæren denne stilling 

 til kjernen. Under chromosomernes omdannelse ser vi ofte, at 

 de tynde, mere afgrænsede traade, som udvikler sig af de brede 

 bøiler, i begyndeisen viser et siksakagtigt eller korketrækker- 

 snoet forløb inden grænserne af disse, ligesom om chromatin- 

 kornene skulde være ordnet uregelmæssig perlesnoragtig efter 

 hverandre til haand, som i de brede chromosomer var sterkt 

 sammenfoldet og snoet, men nu er ifærd med at rette sig ud. 

 Ved enden af denne procès træder de enkelte chromosomer frem 

 som lange, skarpt begrænsede, perlebaandhgnende traade, som 

 er adskillig længere end de tidligere brede baand og derfor har 

 et mere slynget forløb. De er opbygget af en regelmæssig række 

 lige store chromatinkorn, som holdes sammen af tyndere, mindre 

 farvbare partier; de enkelte korn træder skarpere frem og er 

 rykket hinanden nærmere end paa tidligere stadier. Man kan 

 let overbevise sig om, at antallet af disse tynde slynger stemmer 

 med chromosomernes antal, noget som jo ogsaa fremgaar af 

 den maade, hvorpaa de dannes; ved at betragte kjernen fra 

 polen af lige mod slyngernes frie ender eller ved at indstille 

 noget dybere i kjernen paa deres optiske tversnit kan de ikke 

 sjelden med sikkerhed tælles ; vi har da talt 36 tversnit svarende 

 til de 18 slynger. 



