2-20 ALETTE SCHREINER. 



deling ved en mitotisk procès, saaledes som den finder sted i 

 Iste modningsdeling. For den opfatning, at spaltningsplanet 

 falder sammen med konjugationsplanet, taler ogsaa den tidligere 

 nævnte iagttagelse, at der under konjugationen ikke sjelden 

 synes at holde sig en let sprikning af konjuganternes yderste 

 ender. 



Med spaltningen af de bivalente slynger er vi kommet over 

 i Iste modningsdelings prophase, og de forandringer, chromo- 

 somerne nu gjennemgaar, svarer til dem, vi fmder forud for en- 

 hver mitose — chromosomerne kontraheres og samles lige under 

 kjernemembranen. De 18 parvis forbundne enkeltchromosomer 

 har en størrelse, som svarer til de delingsmodne spermatogonie- 

 chromosomers. 



Under prophasen, ofte lige efter spaltningen, fmder vi, at 

 disse enkeltchromosomer viser sig længdedelte, paa samme 

 maade, som vi fandt i spermatogoniedelingernes prophase; denne 

 længdedeling blir imidlertid ikke, som vi straks skal se, effek- 

 tueret i Iste, men i 2den modningsdeling. Under chromosomer- 

 nes kontraktion forviskes den gjerne noget for saa under og 

 efter kjernemembranens opløsning atter at træde tydelig frem. 

 Vi ser da, at der i løbet af prophasen for de fleste chromo- 

 somers vedkommende er foregaaet den forandring med de uden- 

 for konjuganternes sammenklæbningspunkter liggende frie ender, 

 at deres længdedeling her har ført til en virkelig spaltning; paa 

 den maade kommer der i enkelte tilfælde til at udgaa 4 frem- 

 spring fra disse sammenklæbningspunkter; som regel fmder vi 

 imidlertid fremdeles kun to fremspring, som nu i modsætning 

 til tidligere staar lodret mod den øvrige del af dobbelt- 

 chromosomet, og som er fremkommet paa den maade, at de 

 mod hinanden staaende spaltedele af de to konjuganter sekun- 

 dært har klæbet sig sammen. Vi har ikke kunnet danne os 

 nogen mening om betydningen af denne eiendommelige form- 

 förändring, men nævner den, fordi den synes at være en al- 

 mindelig forekomst ogsaa hos andre objekter. 



