DET BIOLOGISKE SELSKAB. 1905. 347 



folkningen sig dog i nord- og søndhorder, mellem hvilke dialekt- 

 grænsen endnu flere steder er merkelig skarp. Man har villet 

 identificere herderne med de gamle haruder eller charuder, 

 som synes at have været et uroligt folkefærd, der hlandt andet 

 hjalp Ariovist og hans germaner i kampen mod Julius Cæsar. 

 Deres hjemstavn skulde være Nordjylland, hvor man i Horda- 

 syssel søndenfor Limfjorden skulde finde reminisentser af deres 

 navn, grænsende til Himerland — Cimbrernes land. 



Hørderne findes senest i indre Hardanger, indenfor en 

 grænse, der gaar omtrent over Strandebarm, Vareldsøen og Jon- 

 dal. Det er en overveiende langskallet, høi og blond befolkning 

 med alle de ægte langskallers aandelige karakteristiea. I den 

 ydre del af Hardangerfjorden er der de saakaldte søringer, en 

 blanding af hørder med de blonde brachycephaler fra Rogaland, 

 med overvegt af disse og derfor mindre karakteristiske, og yderst 

 langs kysten har man den eiendommelige saakaldte strilebefolk- 

 ning, der, hvor den er renest, søndenfor Korsfjorden, synes at 

 være overveiende meso- og dolichocephal, men dolichocephalerne 

 er smaa og mørkere, og hovedets circumferents er mindre end 

 vanligt. Nordenfor Korsfjorden er indblandingen med brachyce- 

 phaler langt stærkere, og man finder af og til neanderthaloide 

 skalleformer. Man regner den befolkning, der bærer navnet 

 sti'iler, for at strække sig saa langt som til Fensfjorden norden- 

 for Lindaas og Manger. 



Indlandsbygden Voss skulde da vel repræsentere nordhor- 

 derne renest, og er ligeledes overveiende dolichomesocephal, men 

 i karakter synes de at have optaget noget af sogningen i sig 

 Sogn dannede et eget fylke, sognefylke, og er eiendommeligt 

 ved sit brachycephale centrum paa nordsiden af fjorden i indre 

 Sogn, hvorimod ellers forgreningerne i fjorden har overveiende 

 dolicho-mesocephale befolkninger. Sogningens karakter og væsen 

 er høist eiendommeligt, og i meget minder den mer om en 

 franskmands end om den almindelige norske. 



