50 HJALMAR BROCH 



Ind ledning. 



Ophiuridene (slangestjernene) danner en vel av- 

 grenset orden av de pighudedes (echinodermenes) store gruppe 

 og kjendes let på sin tydelig avgrensede, runde eller femkantede, 

 sjeldnere sekskantede centrale skive, hvorfra fem (seks) skarpt 

 avsatte, slangeformige armer går ut, hos former med polygonal 

 skive fra polygonens hjørner (se fig. 9, 16 og 20). Hos en gruppe 

 av slangestjernene, Euryalae, er armene ofte dichotomisk 

 forgrenet og kan f. eks. hos siegten Gorgonocephalus som er 

 almindelig på vore haves sjøtrær (Gorgonarier), ved gjentagende 

 dichotomisk deling få flere tusen armspidser. Men hos det store 

 flertal av slangesljerner er armene ugrenet. 



S k i v e n 1 (kroppen) indeslutter fordøielsesorganene og har 

 midt på undersiden en mundåpning som radialt (d. v. s. i armenes 

 retning) løper ut i fem mundviker, mens de interradiale felter 

 (mellem armene) danner likeså mange kjevefremspring indover 

 mot centrum. Mundåpningen får derved formen av en femstrålet 

 stjerne. Armene fortsetter sig på undersiden av skiven næsten 

 ind til mundvikene; langs hver side av armbasis er der en 

 spalteformig åpning som sjeldnere ved en sammenvoksning på 

 midten deles i to; der er altså 10 (eller 20) slike spalter som 

 fører ind i de 10 såkaldle bursae, tyndhudete hulheler som står 

 i åndedrættets tjeneste og som også tjener som utførselsveier for 

 forplantningsproduktene. (Hos en seksarmet slangesljerne er 

 der selvfølgelig 6 mundviker, 6 kjevefremspring o. s. v.). 



^ Det anbefales â studere en av avsnittets store ophiurider [Ophiura 

 texturata, 0. Sarsii) under læsningen herav og delvis sammenligne 

 med den almindelige Ophiopholis aculeata. 



