FAUNA DROEBACHIENSIS. II. OPHIURIDER 



53 



mellem bukplatene og sideplatene. Hver av hudskelettets ringer 

 på armen omslutter en ambulakralhvirvel som optar omtrent 

 hele armens hulrum (fig. 1, h); i de store indhulinger på sidene 

 ligger den kraftig utviklede muskulatur (m) og en langsgående 

 rende på undersiden gir pläds for nervestammen (n), den radiale 

 blodåre (6) og vandkanalen (r); i en tvergående hulhet har am- 

 bulakralføttene sin pläds. 



Sammenføiningen av armenes led er væsensforskjellig hos 

 Euryalae og Ophiurae slik at armene hos de sidstnævnte 

 hovedsagelig kan bøies i sideret- 

 ningen, mens de hos PJuryalae 

 kan rulles ind mot mundsiden. 



De inderste ambulakralhvirv- 

 ler som grenser ind til mund- 

 vikene er spaltet på langs i to 

 stykker som danner en V med 

 hverandre med åpningen vendt 

 ind mot munden (fig. 3, ai); de 

 forbindes med naboarmens hvirv- 



ste, 0-2 = anden ambulakralhvirvel; 

 = mellemstykke; k = kjeve; 

 ^=tænder; r = ringkanal. 



Fig. 3. En del av det indre skeiet 

 omkring munden hos Ophiura tex- 

 1er ved to mellemstykker (m), ^wraia, set fra indsiden. ai = før- 



som på grund av forholdet til de 



ambulakralføtter som er anbragt 



inde i mundvikene („mundføt- 



tene") tydes som spaltede ambulakralhvirvler. De spaltede ambula- 



kralhvirvler danner således indvendig omkring mundåpningen en 



sluttet ring som i en dyp rende (r) gir plads til ringkanalen. 



De nævnte mellemstykker bærer oftest på sin utvendige, orale 



kant en række kalkpapiller, mundpapillene (oralpapillene). 



På det ytterste fremspring som dannes av mellemstykkene finder 



vi en lodret stillet plate, kjeven [k], som rager indover i 



mundhulen; den kan på sin indre kant være væbnet med en 



enkel række t æ n d e r [t], hårde, bevægelige småplaler i en lodret 



række. Ofte finder vi på sidene av kjevefremspringet en eller 



to lodrelte rækker med kalkpapiller, de såkaldte tandpapiller. 



