lAGTTAGELSER OVER GALLUS DOMESTICUS 227 



De nyankomnes skjæbne. 



Naar en fremmed høne eller hane kommer til et hønse- 

 samfund, bevirker det altid en reaktion. Baade de hjemme- 

 hørende høns og det fremmede dyr paavirkes i allerhøieste grad, 

 og der fremkommer mange forskjellige „komplikationer" efter- 

 som omstændighetene er. Dette skal vi forsøke at skildre i det 

 etterfølgende. 



Hvad som hovedsakelig har betydning er: de nyankomnes og 

 de hjemmehørendes antal, karakter og kjøn; videre: de temporært 

 fysiske forhold (utmattelse hos de nykomne efter reisen, for- 

 virring hos dem over at være paa et nyt sted, ernæring, klukhet); 

 endelig: veiret, aarstid og dagstid. 



Ä. Kr de nyankomne høner, og der blot er høner i det 

 oprindelige samfund, vil de sidste straks stille sig truende over- 

 for de første, og slagsmaal vil indtræffe, hvis de nye føler sig 

 nogenlunde i orden fysisk. At vindingsprocenten stiller sig daar- 

 ligere for de nye har jeg før gjennem eksperimenter paavist. — 

 Det viste sig, at de nye høner, hvis de ikke vandt, fik slettere 

 dage i samfundet end hvis de overhodet ikke indlot sig i slags- 

 maal med de gamle og uten videre fandt sig i at bli jaget av 

 dem. De oprindelige høner blev nemlig endnu meget mere hadske 

 mot de nye, hvis de første hadde maattet utkjæmpe en tilslut 

 seirrik kamp tnot de sidste. I de allerfleste tilfælder kjæmpet 

 høne mot høne. Sommetider overvældet dog et par eller tre av 

 de oprindelige høner en av de nyankomne. Det iagttoges ikke, 

 at to eller flere av de nyankomne sammen overvældet en av de 

 oprindelige. Disse to kjendsgjerninger hænger sammen med den 

 sikkerhetsfølelse, som de i hønsegaarden hjemmehørende høner 

 nærer, og den timiditet, som spiller en stor rolle hos de nykomne. 

 Nøiere kan tingens gang forklares saaledes: er en av de nye (k) 

 kommet i kamp med en av de gamle, (1) er det meget fristende for 

 en anden, i øieblikket ledig høne (m) av de gamle, ogsaa at 

 ville gjøre sin indflytelse gjældende overfor (k); og saa blander 



