0.6- 



clinala , laleri infinio tuhi adnata , ca/j'ce duplo longiora ; latcialia 

 iiUerincdiis parum brefiora, prope basin exsercnlia proceistim siibii- 

 laluiii , reciirinim, i'illosum, Anthcrx renijlir/nes , coinprcssæ, Gci- 

 mcn quadriparlilwn , minimum. Stylus /i/i/urmis , slciminibus pa~ 

 rum longior, declinatus , versus apicein parum refraclus. Stigma bijl- 

 dum : laciniis subæqualibus acutis. Ca]yx hibiis coitiiirentibus ciaii- 

 sus. Scmiiia quatuor subrolunda , parta. 'Th. 

 Negerne bruge i deres fleeste Sygdomme forskiellige Ba- 

 de; de fleeste af disse ere forbundne med Fctis o;^ virke blot 

 ved en overtroisk Tiltroe ; men nogle og deriblandt nærværen- 

 de Plante virker ved virkelige aromatiske Bestanddele. Di.n 

 vigtigste Brug af denne Plante er i en ondartet Galdi-feber for- 

 bunden med Guulsoet, som er meget herskende ved Rio V^olla 

 efter Flodens Oversvummelse. Man bruger i Almindelighed det 

 lunkne Afkog, baade til at drikke og bade sig med 4 Gange 

 om Dagen. Paa samme iVIaade bruges den i almindelig Guul- 

 soet (Ati-Odoi.) I pludselig Raserie eller Besvimelse uden fore- 

 gaaende Sj'gdom drypper man den udpressede Saft i Næsen , 

 Oinene og Munden for at fordrive d^n Sirsa (Gienfærd) som 

 menes at have angrebet den Syge. Gammel Beenskade og stærkt 

 vafdskende Udslet eller det saakaldte salte Flod har jeg heldi- 

 gen læget ved udvortes Brug af et Afkog af den umodne Frugt 

 af Hibiscus esculentus og denne Plante i Forbindelse med ind- 

 vortes rensende Midler. 2h. 



2. O. TnoNNiNCii; foliis lanceolafis scrratis acutiuscu- 

 lis sublus pubescentibus , verticillis axillaribus, starainibus 

 edentulis, caule tercti villoso. S. 



Hist og her; blomstrer i Juni. 



