269 



sulcaius pubescens. Pedicelli utrlnqiie lerni , hreies , pithesceiites , 

 recurpali. Jixaciex opposilce , lanceolalæ , cihatæ , subsessiles, exii- 

 mcB gradatim minores. 



Periantliium bi-ci'c , pilusinsculum , inius villosum , bilabiatuni: 

 labium superius latius orbiculalum, exlus concavum, cilialum, hori- 

 zontale ; labium injerius semiqiiadrijiduin , acutuni , connivens. Co- 

 rolla ringens , resupinala , calyce duplo longior. Tabus palens, gib- 

 biis ; labium allcrwii sursam speclaiis , semiquadrijtdatn , oblusam, 

 æqaale ; labium allerum deorsam spectans , angustius , lungius, mar- 

 gins uiidttlato. 'Fi\a.mcnia. qualuor , corolla longiora , Jilijormia, de- 

 clinala, laleralia inlermediis paratn breviora, dislanlict , propc iid 

 hasin processum exserenlia. Autheræ reni [orm.es compressæ. Gcr- 

 meii quadripartitum , paivam. Stylus slaminibus parum longior, 

 Jlliformis , declinalus. Stigma bijidani , aculum. Seuiiua qualuor 

 in J'aitdo caljcis. Th. 



Nærmer sig lil O. BasUicon^ men hos denne ere Brac- 

 leæ mindre randhaarede, Bladslilkene glatte, Leddene duiin- 

 haarede og ikke borstede i Randen, Bladene mere ægformi^^- 

 ftOange. S. 



Negerne have den Overtroe at deres afdode Slægtninges 

 r . Gienfærd kunne indfinde sig hos dem og paadrage dem allc- 

 haande Sygdomme; naar en Neger tiltroer sin Sygdom denne 

 Aarsag, saa koges denne og andre stærkt lugtende Planter 

 med Vand, hvormed han vadsker sig og man bestænker det 

 Sled hvor han opholder sig for ved den stærke Lugt at for- 

 drive Gieufærdet. Th, 



0. O. TiioNiNGii; foliis ovatis obtusiusculis grosse ser- . cduXn^e ht^i~<r^ 

 ratis, racemis teretibus, bracteis ciliatis, minulis , denliculo 

 utrinque fornice corollæ. Th. 



]VI m 2 



