

191 



af Slammen har den almindelige lyse guulagtige Ti'æefarve og er 

 meget mindre varig. — Negerne giore saavidt mig bckiendt in- 

 gen medicinsk Brug af dette Ti'æe. Th. 



'IvlceiiJiia tonientosa (fra Indien) adskiller sig fra vor 



yj 



Plante ved ægformige eller ægformig-aflange Blade, som ere 2 

 eller knap 5 Tommer lange. Quistene og Blomsterstilkene ere 

 fiinere, Blomsterne og Bladene ved samme mindre, yl. tonien- 

 tosa fra Arabien {Sceura maritiina Forsk.) adskilles ved ellip- 

 tisk -lancetdannede spidse Blade. Den amerikanske Plante lige- 

 ledes, og dis.3e to sidste burde maaskee afsondres fra den in- 

 diske. S. 



182. B L E P H yl R I S. 



Juss. gen. pi. p. io3. Pers. syn. p. 180. 



1. B. Rubiæfolia; foliis quaternis inærjualibus lanceo- 



latis subtus pilosiusculis subpetiolatis, floribus axillaribus sessili- 



bus, calycibus ciliatis cauleque piloso. S. 

 Sielden. Blomstrer i Juli. 



Caulis pedalis, dicliotomus, arlitidis reniotis bipoUicaribus ti ul- 

 tra ; tennis, ter es , suhvillosus , pwpurasceiis. Folia tjiialerna, in- 

 æqualia , di-ei.'issime petiolala , kmceolata , obsolete dentata , scaber- 

 rima, subtus pilosiuscula albicantiu, coslaia , uni-hipoUicana. FIo- 

 res subsolitarii axillares, sessiles , niagnitudine JMelampyri, 



Calyx duplex, persistens. Periantliiuia externum oclophylluni, 

 ireclum: foliolU inibricalis obuvalis , trinei-i-'iis , pilis albidis pu- 

 lescentibus , ciliatis: seiis nwem - tredecim foliolo dimidio bre^io- 

 ribus rigides scabritie adhærentibus ; Joliola interiora sensirn 

 lungiora , intimum par lougitudine calycis interni. Periajithium in- 

 ternum tetrapJiyllutn: JoUolis oblongis , apice alro^'iren/ibtis margine 

 pube-iceiitibus : diiobus oppositis duplo majoribus , qiiorum alteruin 



