439 



AlanJs Hoide eller noget derover, afskiæres Bladene tæt ved 

 Stammen; omtrent 8(e Dage efter afskiæres den overste Top, 

 og Saften, som udqvælder heraf, ledes ved et krumt Ror til en 

 Flaske eller Kaiebasse, som er bundet fast paa Stammen; liver 

 Dag maac Snittet fornyes, da de gamle Pori blive tilstoppede; 

 naar Træet af sig selv ikke vil give mere Saft, antændes lid 

 nederst om Stammen > denne driver den sidste Saft opad^ og ud- 

 tommer fuldkommen Træet. ^ De fleste Negei'e ved Rio Volta 

 lide meget af Vandbrok (hydrocele) som ofte er overordentlig 

 slort; man giver denne Drik Skylden, men skulde ikke dei'es 

 lave og fugtige Land, som en Tid af Aai'et er næsten ganske 

 overavommet, eller deres umaadelige Pylto- Drikken, (mange 

 Negere kan drikke 16- 24 Potter Pylto om Dagen) være lige- 

 saamegct Skyld deri. Af de unge Blade flettes Snore, som ere 

 temmeligen stærke. Frugten liar meget lidet og sodagfigt KJod^ 

 den kaldes Araitjolobi. 



207. E L d I S. 



1. E. GuiNEENSis; frondibus pinnatis, stipitibus dentato- 

 spinosis divergentibus , denticulis supremis recurvatis. I\Iaiit. 

 07. Wild. sp. pi. 4. 2. p. ygg. Pers. syn. 2. p, G22. La- 

 mark, illust. tab. 89G. . . •... .; .^ j. i 



Elæis guineensis. Jacq. americ. p. 280 t. 272. iif 

 Elæis guineensis. Gærtn. de fr. et sem. cent. 1. p. 17 t. 6. f. 2. 



Palma frondibus pinnatis ubique aculealis nigricantibus 

 fruclu majore. Mill. diet. No. 3. ■' ■''■;•''- ^' • - ' ■ ;'i--'' 



