Fjeldgrund og afleiringer fra istiden i omegnen af Stavanger. 23 



-gneis. Denne er finkornig med sparsom glimmer og indeholder 

 tildels porfyrisk indsprængte orthoklaskrystaller, der i forhold til 

 den øvrige masse maa betegnes som storkrystallinske. Faldet er 

 mod nv. Denne lagstilling synes ikke at være meget udbredt. 

 Hos lerskiferen i nærheden er saaaledes seet fald 35° mod v. 

 Paa nø.-siden af våndet har gneisen svævende lagstilling. 



I syd for Stavanger har jeg undersøgt sprængningerne langs 

 jernbanen indtil Sandnes. Ved Hillevaagsvandet har man graa, 

 gimsende lerskifer, der indeholder linser af udskilt kvarts Skif- 

 righeden stry ger mod nv. og staar steilt. Der, hvor jernbanen 

 begynder at gaa langs den aabne Gandsfjord ved nogle derværende 

 fabrikker, har man en række skjæringer, der er af bildet paa neden- 

 «taaende tegning, 



X Fabrik. 



S- gl. sk. kv. og gl. sk. kv. gl. sk. b. gl. sk. N. 



Skjæringer langs Jæderbanen i nærheden af Stavanger, 

 ol. sk. = glinsende lerskifer. 



kv. = tæt, mørk, blaaliggraa kvartsit. 

 b. = »blød skifer«. 



Høiden er paa figuren gjort noget for stor i forhold til læng- 

 -den. Den glinsende lerskifer (gl. sk.) er den sædvanlige med 

 kvartslinser. Tidligere er beskrevet det mikroskopiske udseende 

 af den herværende bergart. Den indeholder nu og da indsprængt 

 srnaa uregelmæssige, omkring 30 cm. store klumper af sammen- 

 voksede svovlkisterninger. Skiferen er mest graa; men under- 

 tiden bliver den ved forvitring mat sort paa skifrighedsfladerne. 

 Jeg skulde antage, at dette udseende paa en eller anden maade 

 fremkaldes ved den indeholdte svovlkises opløsning. 



I den med X betegnede skjæring bemærkes en forskydnings- 

 linje, der skiller mellem en sort forvitrende, svovlkisholdig skifer 

 med forholdsvis faa kvartslinser og en graa skifer, rig paa kvarts- 

 linser. Saadanne forskydningslinjer synes oftere at gjennemsætte 

 skiferen i forskjellige retninger ; men det er paa grund af bergartens 

 ensartethed for det meste vanskelig at faa rede paa dem. Det 

 har forekommet mig, men jeg tør ikke udtale mig med sikkerhed 

 derom, at skiferen i nærheden af saadanne spalter, er rigere paa 

 svovlkis end sædvanlig. 



