Fjeldgrund og afleiringer fra istiden i omegnen af Stavanger. 19 



substans. Noget glimmerniineral saaes ikke i nævnværdig mængde. 

 Skifrigheden er rimeligvis betinget af, at bergarten er gjennem- 

 trukket med en mangfoldighed af fine »speil« lignende dem, der 

 iagttages i større maal hos flere af vore allunskifere. Disse speil er 

 antageligvis belagte med grafit, den sorte substans, der sees i 

 mikroskopet. 



En lysere, graalig, glinsende skifer slaaet ved Hillevaag viste 

 sig at beståa af finkornig kvarts med talk og smaaskjællet klorit. 

 Talken forekom, som allerede makroskopisk kunde sees, i smaa 

 flager for sig i bergarten. Stenen var opfyldt af smaa rutilnaale 

 og indeholdt desuden en del turmalin. Denne bergart kunde saale- 

 des bestemmes som en kvartsrig talk-klorit-skifer. 



En forholdsvis lys, graa, tykskifrig skifervarietet fra Major- 

 holmen bestod fornemlig af kvarts og var opfyldt med smaa talk- 

 blade; desuden indeholdt den en del carbonspat og korn af en 

 sort jern erts. 



Fra det sydlige af Buøen har jeg undersøgt en kvartsit. 

 Den er blaaliggraa, for det blotte øie tæt, med splintngt brud. 

 Holder man et haandstykke op mod dagen, ser man, at det er sam- 

 mensat af sirlige, lyse og mørke lag, der overskjæres af forrykkende 

 spalter udfyldte med lys sybstans sammenflydende med de lyse 

 lag. Under mikroskopet viser bergarten sig at beståa af kvarts 

 i rundagtige korn med uregelmæssig bugtede konturer. Den 

 mørke farve er fremkaldt ved lagvis anordnede smaa sorte korn 

 af magnetjern. Enkelte svovlkisterninger bemærkes. 



En mørk graa kvartsit, slaaet i nærheden af Søbadeanstalten 

 havde ikke et blaaligt men et svagt brunligt skjær over sig; den 

 viste antydning til skifrighed. Ogsaa den var finkornig; men 

 kornstørrelsen var noget forskjellig i de forskjellige lag. Bergarten 

 var opblandet med ikke saa lidet muskovit og en del klorit. Den 

 indeholdt mere af disse mineraler, end man efter dens makrosko- 

 piske udseende skulde formode. 



Vi skal nu gjennemgaa de enkelte punkter ved Stavanger, 

 hvor iagttagelser er gjorte. Begyndeisen gjøres med øerne nær- 

 mest byen. 



Øerne. Den sydøstlige del af øen Sølyst bestaar af graa 

 glinsende skifer opfyldt af kvartslinser. Resten af øen er væsent- 

 lig kvartsskifer, Paa nv.-siden ligeoverfor Claseskjær noteredes 

 grønlig, 70° mod nv. faldende lerskifer og kvartsit, hvoraf man 



2* 



