Bureau for Maal og Vægt i Paris. 91 



Maade er nøiagtig bestemt. Ved at anvende særdeles rnegen Omhu 

 paa Bestemmelsen af uogle faa Normalmetres Udvidelseskoefficient 

 paa den absolute Maade gjennem et stort Antal gjentagne Ob- 

 servationsrækker under opadstigende og nedadgaaende Temperatur, 

 kan man senere ved Sammenligning med disse paa den relative 

 Maade med et mindre Antal Observationsrækker opnaa en iigesaa 

 stor Noiagtighed, som ved Bestemmelse paa den absolute Maade- 



Den Grad af Noiagtighed hvortil man kan komme ved 

 Sammenligning af to Metre, afhænger selvfølgelig i væsentlig 

 Grad af de afmærkende Stregers Beskaffenked, men tillige af 

 Størrelsen af den iagttagne Différents. 



Ved Metre med mpget gode Streger, og som ved den sted- 

 findende Temperatur ikke have større Længdedifferents end nogle 

 faa Mikron, kan denne Différents bestemmes med en Noiagtighed 

 af dr 0,1 Mikron; ere Differentserne større aftager Nøiagtigheden, 

 især formedelst Usikkerheden ved Indstillingen af Metrene under 

 Mikroskoperne, der som sagt lettelig kan nap. op til 1 Mikron 

 pr. Millimeter, eller endog derover. Usikkerheden kan derfor 

 lettelig blive ± 0,2 pi eller d= 0,3 ß ved en Længdedifferents 

 af en Tiendedels Millimeter. 



Udvidelseskoefficienten kan for Prototypernes Vedkommende 

 bestemmes med en Noiagtighed af I ^ ÖJ5 indtil 12W a ^ dens Værdi. 

 Koefficienten er ikke konstant men tiltager noget med Temperaturen, 

 og man niaa derfor bestemme samme med to Koefficienter under 

 Formen a -{- ht. Ved det Fizeauske Apparat kan for afskaarne 

 Stykker af 1 til IV2 Centimeters Længde opnaaes en, noget større 

 Noiagtighed i Bestemmelsen af Udvidelseskoefficienten, dog neppe 

 over x 5*00 a ^ dens Værdi. 



Ved Reduktionen af en Sammenligning ved en enkelt Tem- 

 peratur til Nul Grader kan man derfor, endog ved Prototyperne 

 af Platin-Iridium, hvis Udvidelseskoefficienter ere bedst bestemte, 

 neppe paaregne en større Noiagtighed end =b 0,2 pi eller zb 0,3 pi. 

 Men ved Sammenligning af flere Prototyper indbyrdes i alle 

 mulige Forbindelser to og to, kan en noget større Noiagtighed 

 opnaaes, dog neppe nogensinde under db 0,1 pi. 



Sammenligningen af en Meters Underafdelinger med den 

 hele Meter, Bestemmelsen af Decimetrenes og Centimetrenes 

 Længde, foregaar paa Universalkomparatoren og ved longitudinal 

 Forskyvning, saa at de forskjellige Inddelinger af den samme 

 Meter sammenlignes indbyrdes. Man uudgaar herved Vanskelig- 



