Geologisk kart over oerne ved Kristiania. 187 



sandsten; så kommer ca. 2.5 meter skifer med flere kalklag, her 

 atter først et 0.1 meter mægtigt lag af kalksandsten, så 1 meter 

 sort skifer med et tyndt lag af kalksandsten og et 1 decimeter 

 tykt lag af kalksandsten. Atter følger 2 meter skifer med 

 få kalklag. derpå 3.5 meter skifer med få kalklag og flere 1 

 til 2.5 decimeter mægtige lag af kalksandsten; også selve 

 kalkknollerne er her ren cementkalk. Så følger 2 meter skifer 

 med tættere lag af cementkalkknoller og derpå et meget kjen- 

 deligt 5 decimeter tykt lag af kalksandsten. Atter 2 meter 

 skifer med tættere kalkknollelag og kalksandstenlag. Nu 

 kommer en temmelig ren grønsort skifer i omtrent 6.5 meters 

 mægtighed, og endnu den samme skifer med noget flere lag 

 af kalk og kalksandsten ca. 8 meter. I de følgende 6.5 meter 

 tiltager antallet af tynde lag af kalk og kalksandsten, hvorpå 

 atter følger 2 meter renere skifer, hvorover kommer et 4 deci- 

 meter tykt lag af kalksandsten, hvorover endnu et par meter 

 skifer. Mægtigheden skulde altså her, om ingen foldnings- 

 forkastninger fandtes, være ikke mindre end ca. 49 meter; 

 imidlertid åndes her ganske sikkert mindst en sådan, hvorfor 

 mægtigheden på N. Langø ikke sikkert kan bestemmes. På 

 Nakholmen er følgen først ca. 24 meter grøngrå, og mørkere 

 skifere med sparsomme tynde lag af kalk og kalksandsten, 

 så ca. 1 meter med tættere kalklag og her lavest et 2 deci- 

 meter tykt lag af kalksandsten, derpå 10 meter skifer med få 

 tynde kalklag, atter et par 2 og 1 decimeter tykke lag af 

 kalksandsten, så 5 meter skifer, 1 meter med lag af kalk- 

 sandsten i skiferen, hvorover endelig 2 meter ren skifer, til- 

 sammen altså omkring 43 meter. Hvorvidt her åndes fold- 

 ningsforkastninger kunde ikke sikkert afgjøres. På østenden 

 af Rambergø måltes afdelingen til omtrent 35 meter; 35 — 40 

 meter turde sandsynligvis kunne ansees for den sande midlere 

 mægtighed på øerne i Bundefjorden; de steder, hvor den her 

 er mindre, f. ex. søndre Skjælholmen (26 meter), findes påviselig 

 foldningsforkastninger. 



Hvor stor mægtigheden er i Asker er ikke let at be- 

 stemme; på Høierholen er blottet ca. 25 meter, på Skoger- 

 holm også ca. 22 meter, på Langarens nordende ca. 48 meter, 

 ved Ostsund ca. 35 meter; på fastlandets kyst ved Sjøvolds- 

 bugten er den overdækket og kan derfor ikke måles. Sand- 



