242 A. Blytt. 



snitlige vindstyrke på grund af præcessionen er periodisk foranderlig,. 

 så må også havstrømmenes styrke og havets varmegrad være under- 

 kastet en periodisk foranderlighed. I omtrent 10500 ar vil hin 

 varme havstrøm vokse, i de næste vil den aftage, og således stadig" 

 fremover gjennem tiderne. Når vinteren falder i solfjerne, vil 

 forskjellen mellem kyst- og indlandsklima skjærpes. Drivkraften 

 for strømmene i havet vil vokse og aftage med 1 — 5 % af dens 

 samlede årlige værdi, alteftersom vinteren falder i solfjerne eller 

 solnære og eftersom banens ekscentrwitet er liden eller stor. 



En sådan ændring i havstrømmenes styrke vil frembringe en 

 ænclring af klimatet, som vistnok ikke vil være særdeles betydelig,. 

 men som dog vil være stor nok til at efterlade sit spor i lagene^ 

 Under koldere tørere tider næres floderne for en stor del ved 

 kildevand. Dette vand har sivet langsomt gjennem lagene og er 

 rigt paa opløste stoffe, men den ringe vandmængde og svagere 

 strøm bringer mindre 1er, sand og grus. Under regnfulde tider 

 skyller regnet en inængde slige stoffe ned, men det flyder hurtig 

 af og får, da det for en stor del rinder mere paa overfladen, ikke 

 tid til at opløse såmeget. Også kilderne flyder rigeligere under 

 regnfulde tider, men deres vand opblandes mere med regnvand- 

 Floderne bliver cia forholdsvis fattigere paa opløste stoffe, men de er 

 vandrigere, og den stærkere strøm fører mere 1er, sand og grus ud i 

 bækkpnerne. Derfor vil de tørre tider være rigere paa rent ke- 

 miske afleiringer, som vil afsættes i det klarere vand, de våde på 

 mekaniske. Lag af begge slags dannes naturligvis til alle tider r 

 men de afsættes på forskjellige steder, eftersom regnmængden 

 veksler. Således antager jeg, at når mægtige lag af flodsand og 

 1er veksler, når løs 1er og mergel veksler med hård mergel eller 

 kalk, når mægtigere lag af løs sand veksler med sandsten, som er 

 sammenkittet ved kemisk udfældte bindemidier (jern, kiselsyre, kalk),, 

 naar 1er veksler med lag af septarier o. s. v., da skriver de ihvert 

 tilfælde først nævnte lag sig fra tider med varmere hav og større 

 regnmængde, det vil for Vesteuropas vedkommende sige tider med 

 vinter i solfjerne. 



At denne veksellagring skyldes en periode' med flere tusinde 

 års varighed sees deraf, at forsteningerne veksler hurtig opigjennem 

 lagene. I de tertiære dannelser falder der kun få, ofte blot 4 — 5 

 slige veksellagringer på hver etage. Hele oligocæntiden har kun 

 henved 30, miocæn endnu færre, pliocæii neppe 20 slige veksel- 

 lagringer. 



