Den sandsynlige årsag til strandliniernes forskyvning. 245 



sions verticales sont, de nos jours plus que clairsemés et, en de- 

 hors de quelques rares attardés, personne n'oserait encore attribuer 

 à une telle action une part sérieuse dans la formation des mon- 

 tagnes«. Og han gjør ingen indskrænkning, så det må antages, 

 at han heller ikke vil anerkjende kræfter, der virker fra dybet til 

 at løfte hele landmasser. 



Efter en ytring af Su ess i hans Antlitz der Erde (Prag og 

 Lpz. 1885 I p. 741) synes en væsentlig grund for ham til at negte 

 stigning ved lodret nedenfra virkende kræfter at være den, at man 

 aldeles ikke kjencler nogensomhelst kraft, der kunde være istancl 

 til at bevirke en sådan stigning. 



Hut ton's og v. Buch's lære om slige kræfters virken synes 

 således at være forkastet af nutidens geologer. Dog er der endnu 

 enkelte, som hykler beslægtede meninger. Således siger I. C Rus- 

 sel (U. S. G-eol Surv. 4th. Ann. Rep. Washington 1884 p. 452 

 — 53): Eorkastningerne i »the Great bassin« er ikke en følge af 

 noget tryk fra siden, men de er ledsagede af en ; trækning i hori- 

 zontal retning. »The fractures are closely related to an extension of 

 the strata caused by upheaval«. Det forekommer mig usandsynligt, 

 at slige forhold skulde kunne forklares ved en foldning. Og C E. 

 Dutt on (IT. S. Geol. Surv. 6th. Ann. Rep. Washington 1885 p. 

 198) siger, samtidig med, at han anerkj ender, at mange kjeder er 

 foldede ved et tryk fra siden, om fjeldmasserne i det vestlige Nord- 

 amerika: »The mountains of the west have not been produced 

 by horizontal compression but by some unknown forces beneath 

 which have pushed them up« 1 ). 



Det er ikke min mening at" påstå, at af kjølingen aldeles ikke 

 har bidraget til at give jordens overfiade den form, som den nu 

 har. Men jeg mener, at der tiltrænges en hjælpetheori, som, om 

 den ikke ganske vil afløse den gamle lære, do? kan træcle til og 

 forklare ting, som den gamle theori ei kan gjøre forståelige. 



l ) Den gjængse lære om afkjelingen og sammentrækningen er angrebet af 

 P eir ce i et foredrag i Aner. Academy 11 mai 1869 (cfr. Proceed. Am. 

 Ac. Arts & Science vol. VIII. Boston & Cambr. 1873 p. 106), ligeledes 

 af 0. Fisher (Physics of the Earth's Crust. London 1881) og Dut ton: 

 a Criticism upon the contractional Hypothesis (Am. Journ. of Science ser. 

 Ill vol. VIII p. 113 ff. 1874). Aile mener, at sammentrækningen ikke er 

 tilstrækkelig til at forklare kjendsgjerningeme, ja den sidste mener endog, 

 at kjendsgjerningerne taler imod den. A. de Lap pa ren t søger derimod 

 i sin afhandling: Contraction et refroidissement du globe (Bull. de la 

 Soc Géol. de France ser. III vol. XV p. 383 ff, Paris 1887) at vise, at 

 den er fuldkommen tilstrækkelig'. 



