276 A. Blytt. 



Profilerne af de forskjellige etager er optagne på forskjellige 

 steder af øen. som har lagt i forskjellige nivåer. Når man erin- 

 drer dette, lader rækken sig indpasse i kurven og svarer ialfald 

 nogenlunde til denne. 



Antallet af vek seil agringer i denne sidste sammenhængende del 

 af lagrækken er omtrent det samme som i Pariserbækkenets sam- 

 tidige lag, skjønt lagene kar næsten den dobbelte mægtighed (80 

 m. i Pariserbækkenet, 156 m. på Wight). 



Med Hempsteads marine lag afbrydes Englands havdannelser, 

 og først fra pliocæn har man tegn på nye neddypninger i havet 

 Irlands og Hebridernes basalter og vulkanske udbrud er vel, tildels 

 ialfald, miocæne. Basaltgangene strækkersig på sine steder tvers- 

 igjennem hele England, men hovedudbruddene var på vestsiden, 

 og derfra kan de forfølges over Færøerne lige op til Island. 



Vi vil nu se, om vi kan udfylde kurven fra l', hvor det sam- 

 menhængende profil fra Pariserbækkenet slutter, og til nutiden. 

 Pariserbækkenets øverste lag ligger på grændsen mellem oligocæn 

 og miocæn. Som vi ovenfor så. har miocæntiden i Frankrig havt 

 5 oscillationer. I Siebenbürgen er der (if. Koch i Földtani Køz- 

 løny fl. st.) 5 miocæne etager, nemlig : Koroderlagene, Kettøsmezø- 

 lagene, Hidalmaslagene, Mezøsegerlagene og Felekerlagene. Alle 

 disse etager er marine. Selv om de ikke overalt skilles ved fersk- 

 vandsdannelser, således som ialfald flere af de franske Faluns, så 

 må de dog antages at svare til 5 oscillationer. I et dybere hav 

 vil bunden ikke altid løftes over havet under lave ekscentriciteter, 

 men oscillationerne vil dog virke til at ændre faunaen og ofte 

 også lagenes beskaffenhed. 



Wienerbækkenets miocæne lag inddeles i tre hovedetager: 

 den første og anden mediterrane og den sarmatiske. Studerer man 

 imidlertid detailprofilerne nøiere, synes der også her at have været 

 5 miocæne oscillationer. Den første mediterranetage viser nemlig 

 (if. Su ess in Sitzber. d. "Wiener Akad. Math. natw. Cl. 1866) ne- 

 denfra opad følgende lagfølge: 



Lagene ved Molt med østersskaller (itubrudte), øverst med 

 brunkul, 4 veksellagringer, bue 8'. Formodes af Sue s s 

 at være samtidige med Faluns de Bazas. 



Lagene ved Loibersdorf, Gauderndorf og Eggenburg, marine, 

 maske med 8 vekslinger, ialfald tildels yngre end lagene 

 ved Molt (bue 8'? og 9'). 



»Schlier« med gips, øverst med landplanter. Suess kalder den 



