Pen sandsynlige årsag til strandli niernes forskyvning. 291 



lige profiler, selv om deres beskaffenhed er noget ændret. Ved 

 hjælp af disse konstante lag finder vi orden i mangfoldigheden, og 

 det viser sig, at de store træk i profilerne holder sig uforandrede; 

 og det er disse store træk, vi må gå efter, når vi vil bestemme 

 antallet af klimatiske vekslinger. I Pariserbækkenet, hvor tilfør- 

 selen var langt ringere, spiller chemisk udfælclte lag en mere 

 fremtrædende rolle. På Wight har etagerne en langt større mæg- 

 tighed. De oligocæne lag på "Wight er 156 meter mægtige og 

 over 3 gange så mægtige som de samtidige lag i Pariserbækkenet, 

 der kun har en mægtighed af 48 meter. 



I de tørre perioder var tilførselen af 1er og mudder langt 

 mindre, flodvandet var renere, og kemisk dannede lag fik tid til 

 at afsættes. Istedenfor 1er og mergel dannedes kalkstene, septarie- 

 lag, jernstene o. 1. Disse lag dannedes utvivlsomt meget lang- 

 sommere end sand , 1er- og mergellagene, som veksler med dem. 

 De er analoge med stubbelagene i torvmyrene. Stubbelagene 

 skiller ofte mellem torvlag med forskjellige plantearter. Dette viser, 

 at stubbelagene betegner lange tørre tidsrum, hvori torvdannelsen 

 ophørte og floraen forandrede sig l J ; da regnmængden atter tiltog 

 og torvdannelsen begyndte pånyt, var det andre skovtræer, som 

 vokste rundt myrene, og stubbelagene skiller således mellem for- 

 skjellige underetager eller zoner i torven. I de i våndet afsatte 

 lag (enten det nu er ferskvands- eller saltvandsdannelser), dannedes 

 i de tørre tider væsentlig hine førnævnte kemisk udfældte lag. 

 Og ligesom stubbelagene ofte skiller mellem torvlag med en for- 

 skjellig flora, således skiller også ofte kalk- og septarielagene mel- 

 lem 1er-, mergel- og sandlag med mere eller mindre afvigende 

 fauna, således at hine kemisk udfældte lag ofte danner grændsen 

 mellem geologiske etager og underetager. Dette er f. eks. tilfæl- 

 det i den fluviomarine lagrække paa Wight, hvis hovedtræk vi nu 

 skal gå over .til at beskrive ved hjælp af Forbes" udførlige og 

 klassiske skildringer. Vi skal da se, at vi får færre klimatiske 

 vekslinger, end jeg før antog, og at lagrækken på Wight passer 

 ligeså fortræffelig ind i kurven for eksentriciteten som Pariser- 

 lagene, men noget hengere frem i tiden end forhen formodet og 



') Se <Theori om Indvandringen af Norges Flora under vekslende regn- 

 fulde og tørre Tider». Nyt Mag. for Naturv XXI pag. 52—53 (i sepa- 

 rataftrvkkeue). 



19* 



