314 Vogt og Hoy er. 



op, og mau kau her se at det væsentlig er celleindholdet og ikke 

 membrau, der deler sig. 



Behandles schizomyceter, bakterier med auilinfarver, påvirkes 

 zooglocamassen ikke synderlig, men blot bakterierues protoplasma, 

 omvendt ved mugsop, hvor membranen meget let farves. Ved 

 forsag på at farve endel af »sklerotierue« af Wallemia, påvirkedes, 

 som hos bakterierne, kun cle indre dele, ikke membranen. 



Talerens konklusiou var, at vi her har med en sop at gjøre, 

 der i sine begyndelsesstadier, i sin formeringsart står i nærheden 

 af sarcinerne og har store overensstemmelser med disse, men i 

 sine -sporedannelser stemmer overens med mauge askomyceter x ). 



Møde den 7de marts 1887. 



Profsssor I. H. L. Vogt gav en oversigt over kobberkon- 

 junkturerne i det sidste århundrede og de senere fremskridt inden 

 kobberets metallurgi (senere trykt i «Norsk teknisk tidsskrift» 

 1887). 



Efter de store krige i begyndeisen af dette århuudrede, Krim- 

 krigen og krigen melleru Frankrige og Tyskland havde der altid 

 været stigning i priserne, men forøvrigt havde der i det hele og 

 store været et jevnt, gradvis fald. I de allersidste år, navnlig 

 siden 1884, havde prisen været usædvanlig liden, særlig forårsaget 

 ~ved den store överproduktion. Vistnok var konsumtionen steget 

 meget stærkt, men den havde dog ikke kunnet holde skridt med 

 produktionen. Det var særlig de Forenede stater, hvor det vig- 

 tigste grubefelt ligger i Lake-superior-feltet (hovedgrube Calumet 

 & Hecla), hvor udvindingen af kobber i den senere tid havde 

 skudt så betydelig fart; produktionen var her endog bleven for- 

 doblet fra 1880 til 1884. I 1886 var forøvrigt produktionen ikke 

 alene i dette land, men også i verden i sin helhed, på grund af 

 de lave priser mindre end i 1885. Derfor måtte det ventes, at 

 krisen nu havde nået sit maksimum. 



Det vigtigste fremskridt inden kobberets metallurgi ansåes at 

 være indførelsen af be ss erne ring af kobberskjærsten. Ved denne 

 méthode, som tager liden tid, og som næsten ikke kræver noget 

 brændmaterial, bortoyderedes svovlet og jernet ved at lede en 

 luftstrøm iud i det smeltede suhidbad. En anden vigtig forbedring 



*) Trykt i Vidensk.selsk. forh., no. 12, p. 1-20 



