318 Vogt og Hoy er. 



stemme deres specifike vægt og sammenligne med den specifike 

 vægt af et tilsvarende stykke af det mineral, hvori guidet var 

 indleiret. De foreviste stuffers guldværdi var respektive Kr. 135 

 og Kr. 49. 



Dr. O. Jo han -Olsen gav endel meddelelser om hvilken 

 betydning temperaturen havde pâ bakteriernes og de andre lave 

 soppes vækst og specielt pa resultaterne af deres virksomhed. 

 Anskueliggjorde dette specielt for forskjellige gjærracers vedkom- 

 mende. 



Stipendiat H. Reuse h fortalte om endel formodede meteor- 

 stene, der var ham tilsendt fra forskjellige dele af landet. De 

 fleste var kugleformige svovlkisknoller, runde nintestene, kikse- 

 kugler, forskjellige slags slagger, gamle rastne kanonkugler, rulle- 

 stene osv. (Se nærmere Naturen 1887 p. 350.) 



Mode den 31te oktober 1887. 



Hr. konservator Nansen gav et referat af sit netop udkomne 

 arbeide om centralnervesystemets histologi. Han vil med sine 

 undersøgelser have påvist, at hvad der før har været kaldt fibriller 

 i nerverne, er væggene af de fine ror, som han tror er den mest 

 elementære del af nerverne. Hvad gangliecellerne og deres funk- 

 tion angår, mener han, at de på ingen made kan have noget med 

 reflekserne at gjøre, da han trods utallige undersøgelser aldrig har 

 seet protoplasmatiske udløbere fra gangliecellerne gå over i hin- 

 anden. Han tror derfor, at deres funktion er at være nutritive 

 organer for nervesystemet og at refleksbanerne gjennem nerveana- 

 stomoser går fra den centripetale til den centrifugale nervefiber. 



Foredraget foranledigede nogle bemærkninger af prosektor dr. 

 H e n n u m, der dog væsentlig angik den af foredragsholderen til- 

 dels modificerede nomenklatur. 



Møde den 21de november 1887. 



Dr. 0. Johan-Olsen gav et referat af Møll ers arbeide 

 «Ueber die Cultur flechtenbildender Ascomyceten.» 



Siden Sch w endene r i 1868 fremsatte sin theori om, at 

 lavarterne ikke var enkelte organismer, men fremkomne ved sym- 

 biose mellem en sop og en alge, havde dette spørgsmål i særlig 

 grad interesseret botanikerne. Schwendeners theori vakte som 



