320 Vogt og Hoyer. 



nær så stor glykogeninængde. At glykogenniængden i første til- 

 fælde ikke kunde skrive sig fra den omsatte æggehvide, vistes 

 ved at beregne, hvor meget den omsatte æggehvide, der kunde 

 udregnes efter urinens kvælstofgehalt, kan danne af glykogen. 

 Denne mængde viste sig da kun at udgjøre en brøkdel af den 

 glykogen, der var afsat i leveren. 



Professor I. H. L. Vogt holdt et foredrag om dannel- 

 sen af en del af de i yngre eruptiver hyppigst optrædende 

 mineraler. Særlig omtalte han betingelserne for udsondring af 

 olivin og paaviste ved sammenstilling af talrige basalt- og andesit- 

 analyser, at olivindannelsen her beror paa nogenlunde de samme 

 chemiske faktorer som i de vanlige smeltemasser. 



Stipendiat dr. H. Reu sch omtalte de på Jæderen nylig gjorte 

 rige fund af infusoriejord. 



1888 



Formanet: Professor I. H. L. Vogt. 

 Sekretær: Stud. med Z. Aug. Hover. 



Møde den SOte Januar 1888. 

 Stud. med. Thesen holdt foredrag om den Spencer-Danvinske 

 pangenesis theori. 



I sin bog: «Firste principles» (udk. 1862) påviser Spencer hvor- 

 ledes tid og rum i naturen er absolut ubegrændsede, og hvorledes 

 man kan betragte tilværelsen som en aktion og reaktion mellem 

 materie og kraft, og at denne aktion og reaktion betinger en sta- 

 dig fortsat differentiering af dem begge. Denne differentiering 

 påviser han da også som en overalt gjennemført naturlov, som vi 

 kan finde igjen både i det store og det små, og han påviser hvor 

 ledes denne evolutions tanke for os gjør indtryk af en rythmisk 

 fremadskridende bevægelse. 



Livet betragter han kun som en vis høi differentiation af 

 kraft og materie, som en tilstand, hvor materien til en vis' grad kan 

 reagere mod kraftens indflydelse uden at undergå nogen væsentlig 

 forandring. Der er en vis grad af ekvilibrium. Fuldstændig 



