﻿Grvundfjeldsprofilet 
  ved 
  Mjøsens 
  sydende. 
  291 
  

  

  Austmandlid 
  hvid 
  granit, 
  nedgang 
  til 
  Røldal, 
  pag. 
  147. 
  148. 
  

   Austmanlid 
  sparagmitgneis. 
  

   Hyllaraasen 
  kvartsit, 
  Merakerprofilet 
  pag. 
  178. 
  

   Udsigten 
  pag. 
  113. 
  

   Meinich 
  reise 
  i 
  Trysil 
  profil 
  III, 
  Nyt 
  Mag. 
  f. 
  

   Naturv. 
  26. 
  1881. 
  

   Olivinstene*) 
  fra 
  Andestad 
  vand 
  pag. 
  2 
  18. 
  

   ' 
  Gusdalsvand. 
  

  

  Skjæl 
  h 
  amm 
  er. 
  

   Almeklov. 
  

   Hovden 
  Hornindal. 
  

   Tafjord 
  pag. 
  217. 
  

   Kataklas 
  strukturen 
  hos 
  disse 
  bergarter 
  udsiger, 
  betragtet 
  

   i 
  almindelighed, 
  vel 
  ikke 
  andet 
  end 
  at 
  en 
  alt 
  i 
  bestanddele 
  

   formet 
  bergart 
  blev 
  helt 
  eller 
  delvis 
  knust, 
  og 
  forsaavidt 
  altsaa 
  

   opklares 
  intet 
  om 
  selve 
  hin 
  oprindelige 
  krystallisations 
  tilbli- 
  

   velse; 
  denne 
  struktur 
  synes 
  nemlig 
  at 
  kunne 
  meddele 
  bergarter 
  

   et 
  præg, 
  som 
  muligens 
  slet 
  ikke 
  tilkommer 
  dem 
  med 
  rette, 
  saa- 
  

   ledes 
  som 
  det 
  tilsyneladende 
  i 
  rad 
  og 
  række 
  ordnede, 
  skiktede 
  

   ved 
  øiegneis*), 
  ved 
  olivinsten 
  o. 
  s. 
  v. 
  

  

  Da 
  saadan 
  slidnings 
  mærker 
  kan 
  forenes 
  ogsaa 
  med 
  en 
  

   fremtrædende 
  parallel 
  struktur, 
  tør 
  det 
  være 
  et 
  spørgsmaal, 
  

   hvormeget 
  af 
  disse 
  mærker 
  efter 
  slidning, 
  knusning 
  o. 
  s. 
  v. 
  

   skal 
  tildeles 
  selve 
  parallelstrukturen, 
  om 
  hvis 
  tilblivelse 
  der 
  da 
  

   atter 
  skal 
  spørges, 
  og 
  hvormeget 
  derimod 
  kan 
  henføres 
  til 
  en 
  

   sønderslidning 
  foregaaet, 
  efter 
  at 
  hin 
  parallelstruktur 
  var 
  be- 
  

   fæstiget. 
  

  

  Vi 
  maatte 
  saaledes 
  sammenligne 
  med 
  en 
  del 
  typer 
  af 
  pa- 
  

   rallelstruktur, 
  her 
  altsaa 
  nærmest 
  disse 
  øiegneis- 
  og 
  øiegranit- 
  

   strukturer 
  med 
  stribet 
  granit, 
  saakaldt 
  gneis-granit. 
  

  

  Ved 
  undersøgelsen 
  af 
  mange 
  gamle 
  graniter 
  saavel 
  körnige 
  

   som 
  stribede 
  (saakaldt 
  gneis-granit), 
  ogsaa 
  af 
  ganske 
  finkornige 
  

   (felsitiske 
  for 
  øiet), 
  viser 
  det 
  sig, 
  at 
  massen 
  som 
  en 
  sidste 
  ud- 
  

   skillelse 
  indeholder 
  mikropegmatit-grene 
  eller 
  smaa 
  mikrogra- 
  

  

  ^) 
  Man 
  sammenligne 
  Törnebohnis 
  umrbruksstrukttir 
  hos 
  hans 
  ældre 
  flasrige 
  

   graniter 
  Geol. 
  För. 
  ?orh. 
  V. 
  5, 
  og 
  Eichstäds 
  krossgrusliknande 
  struktur 
  

   i 
  enkla 
  olivinstenar, 
  Geol. 
  För. 
  Forh. 
  VIL 
  6, 
  samt 
  , 
  forøvrigt 
  fremfor 
  alt 
  

   det 
  lærerige 
  værk 
  af 
  Dr. 
  Joh. 
  Lehmann: 
  Entstehung 
  der 
  altkrystallini- 
  

   schen 
  Schiefergesteine, 
  Bonn 
  1884. 
  

  

  19* 
  

  

  