﻿Om 
  Tysnesmeteoriten. 
  343 
  

  

  her 
  paa 
  jorden 
  at 
  høre 
  til 
  de 
  forholdsvis 
  tunge 
  substanser, 
  kan 
  

   jo 
  paa 
  en 
  maade 
  siges 
  saagodt 
  der 
  intet 
  at 
  veie, 
  saalænge 
  de 
  til- 
  

   hører 
  et 
  himmellegeme, 
  som 
  kanske 
  ikke 
  har 
  en 
  meter 
  i 
  tversnit. 
  

   Man 
  kan 
  blandt 
  andet 
  tænke 
  sig, 
  at 
  de 
  ved 
  temperaturforan- 
  

   dringer 
  vakte 
  elektriske 
  kræfter 
  kan 
  spille 
  en 
  langt 
  større 
  rolle, 
  

   end 
  vi 
  efter 
  forholdene 
  paa 
  jorden 
  kunde 
  være 
  tiibøielige 
  til 
  at 
  

   forestille 
  os. 
  

  

  JEorMarimg 
  til 
  plancherne. 
  

  

  Tab. 
  1. 
  Tysnes- 
  og 
  Ski-meteoriternes 
  y 
  dre. 
  

  

  a. 
  Tysnesmeteoriten. 
  Brystsiden 
  vender 
  nedad 
  til 
  venstre, 
  

   rygsiden 
  opad 
  til 
  høire. 
  

  

  b. 
  Do. 
  En 
  flade 
  hørende 
  til 
  rygsiden. 
  

   e. 
  Skimeteoriten. 
  

  

  d. 
  Do. 
  Brystsiden 
  er 
  vendt 
  mod 
  betragteren. 
  

   Tab. 
  2. 
  Tysnesmeteoriten. 
  Den 
  øverste 
  figur 
  forestiller 
  en 
  snit- 
  

   flade 
  i 
  naturlig 
  størrelse. 
  Man 
  ser 
  mellemformer 
  mellem 
  

   de 
  store 
  brudstykker 
  og 
  de 
  smaa 
  chondrer. 
  

  

  a. 
  Et 
  porfyrisk 
  brudstykke 
  med 
  et 
  olivinkorn 
  og 
  en 
  grund- 
  

   masse, 
  der 
  viser 
  antydning 
  til 
  krystallisation. 
  

  

  b. 
  Mikroskopisk 
  sammenvoksning 
  af 
  olivin 
  {de 
  stavformede 
  

   legemer), 
  aggregatpolariserende 
  bronzit 
  og 
  glas 
  (de 
  mørke 
  

   forgrenede 
  baand). 
  

  

  c. 
  Brudstykke 
  bestaaende 
  af 
  et 
  krummet 
  broncitindivid. 
  

   Tab. 
  3. 
  Tysnesmeteoriten. 
  Bronzitrig 
  kugle 
  og 
  kuglebrudstykker. 
  

   Tab. 
  4. 
  Tysnesmeteoriten. 
  Oventil 
  en 
  olivinkugle 
  med 
  glas 
  og 
  

  

  jern 
  (i 
  den 
  ydre 
  del). 
  Ved 
  siden 
  af 
  er 
  fremstillet 
  en 
  

   glasindeslutning 
  med 
  et 
  jernkom 
  og 
  en 
  pore. 
  

  

  Den 
  nederste 
  figur 
  viser 
  til 
  høire 
  en 
  del 
  af 
  et 
  stort, 
  

   lyst 
  brudstykke 
  med 
  en 
  straaleformet 
  strueret 
  broncitkugle. 
  

   Til 
  venstre 
  ser 
  man 
  i 
  den 
  mørke, 
  jernrige 
  bergart 
  to 
  brud- 
  

   stykker 
  med 
  olivinkrystaller 
  porfyrisk 
  indsprængte 
  i 
  en 
  

   glasagtig 
  grundmasse. 
  

   Tab. 
  5. 
  Øverst 
  har 
  man 
  en 
  monosomatisk 
  olivinkugle 
  med 
  »glascelle- 
  

   YæggQ'!^. 
  Denne 
  kugle 
  er 
  gjennemsat 
  af 
  en 
  forrykkende 
  

   spalte 
  og 
  har 
  været 
  underkastet 
  en 
  presning. 
  Nedentil 
  

   sees 
  den 
  af 
  bronzit 
  og 
  olivin 
  sammensatte 
  Ski-meteorit 
  

  

  