﻿Pragtstiifer 
  fra 
  Storvaï?ts 
  og 
  Grrimelien. 
  ?)(')1 
  

  

  tion 
  en 
  forsvinde; 
  men 
  i 
  det 
  slebne 
  snit 
  derimod 
  tegner 
  sig 
  

   grændselinien 
  særdeles 
  skarp, 
  navnlig 
  derved, 
  at 
  her 
  kommer 
  

   tilsyne, 
  at 
  nærmest 
  grændselinien 
  sidder 
  i 
  gangrummet 
  klar 
  

   kvarts 
  indtil 
  V2 
  cm. 
  bred. 
  Ved 
  denne 
  rand 
  samt 
  ved 
  den 
  

   bredbladige 
  skjøl-klorit 
  adskiller 
  gangens 
  masse 
  sig 
  fra 
  berg- 
  

   artens, 
  hvori 
  kloriten 
  er 
  finskjællet. 
  Gangen 
  bry 
  der 
  tværs 
  

   gjennem 
  skiferens 
  retning, 
  men 
  bladig 
  klorit 
  (skjøl-klorit) 
  sees 
  

   derhos 
  at 
  trænge 
  fra 
  gangrummet 
  ind 
  mellem 
  skiferens 
  skiver. 
  

   Grangrummet 
  selv 
  er 
  som 
  nævnt 
  brækciefyldt. 
  Brudstykkerne 
  

   store 
  og 
  smaa 
  ligge 
  i 
  forskjellige 
  retninger, 
  skivningen 
  tegner 
  

   dem 
  med 
  en 
  fin 
  stregning. 
  Nogle 
  af 
  stykkerne 
  sees 
  at 
  passe 
  

   sammen. 
  Den 
  vakkert 
  messinggule 
  kobberkis 
  og 
  den 
  bronce- 
  

   farvede 
  magnetkis 
  (»brunkis«) 
  forbinder 
  og 
  omgiver 
  brud- 
  

   stykkerne. 
  Ogsaa 
  inde 
  imellem 
  brudstykkerne 
  sidder 
  lidt 
  

   klar 
  kvarts 
  fyldende 
  smaa 
  rum, 
  og 
  selv 
  omgivet 
  af 
  skjøl- 
  

   klorit. 
  I 
  det 
  slebne 
  snit 
  viser 
  denne 
  sidste 
  sig 
  næsten 
  ganske 
  

   sort, 
  hvorimod 
  skiferens 
  klorit 
  dunkel 
  grøn. 
  Derhos 
  skjærer 
  

   hist 
  og 
  her 
  sletter 
  fyldte 
  med 
  kobberkis 
  igjennem 
  skiferen; 
  

   en 
  saadan 
  slet 
  tegner 
  sig 
  i 
  snittet 
  som 
  en 
  gul 
  metalstreng. 
  

  

  Man 
  seer 
  altsaa 
  i 
  gangrummet 
  et 
  itubrukket 
  parti 
  af 
  

   sidestenens 
  berg, 
  sandsynligvis 
  ved 
  dislokations-bevægelser 
  og 
  

   en 
  fyldning 
  paa 
  sprækker 
  og 
  mellemrum 
  med 
  erts 
  og 
  mine- 
  

   raler, 
  fra 
  et 
  tidspunkt 
  samtidig 
  med 
  eller 
  næst 
  efter 
  denne 
  

   dislokationsproces. 
  

  

  Tegningen 
  III 
  gjengiver 
  ved 
  streger 
  skivningens 
  ret- 
  

   ning 
  i 
  skiferen 
  ved 
  siden 
  af 
  ertsrummet 
  saavel 
  som 
  i 
  gangens 
  

   brudstykker. 
  I 
  ertsrummet 
  betyder 
  de 
  lyse 
  smaastregede 
  

   partier 
  kvarts, 
  og 
  ved 
  2 
  slags 
  punktering, 
  en 
  lysere, 
  en 
  mør- 
  

   kere, 
  udtrykkes 
  kobberkis 
  og 
  magnetkis. 
  De 
  hvide 
  traade 
  i 
  

   skiferen 
  er 
  hine 
  kobberkis- 
  strenge. 
  

  

  IV 
  fra 
  Storvarts, 
  et 
  stort 
  fladt 
  skiktet 
  stykke, 
  grønlig- 
  

   graa 
  fin 
  hornblende-glimmerskifer 
  med 
  granat. 
  Glimmeren 
  er 
  

   lys, 
  smaaskjællet, 
  hornblenden 
  sortgrøn 
  i 
  flekker, 
  granaterne 
  

   rigeligt 
  indblandede, 
  smaa 
  (de 
  er 
  ikke 
  gjengi 
  vne 
  i 
  tegningen). 
  

   Disse 
  skikter 
  afskjæres 
  af 
  ertsrummet, 
  som 
  udgjøres 
  af 
  kob- 
  

   berkis 
  og 
  magnetkis, 
  derhos 
  inde 
  i 
  ertsen 
  glaskvarts, 
  sort 
  

   grovskjællet 
  glimmer, 
  store 
  granater 
  (co 
  0), 
  10 
  gange 
  større 
  

   end 
  i 
  skiferen. 
  En 
  række 
  med 
  kvarts 
  nyrer 
  skjærer 
  derhos 
  

   under 
  meget 
  spids 
  vinkel 
  gjennem 
  skikterne, 
  med 
  den 
  klare 
  

  

  