﻿370 
  

  

  Th. 
  Kjerulf. 
  

  

  kvarts 
  i 
  disse 
  følger 
  lidt 
  magnetkis, 
  og 
  paa 
  ydfladen 
  ogsaa 
  

   sort 
  glimmer. 
  

  

  De 
  lyse 
  partier 
  (stregede) 
  i 
  tegningen 
  betyde 
  kvarts, 
  som 
  

   altsaa 
  sees 
  foruden 
  i 
  ertsrummet 
  ogsaa 
  i 
  en 
  række 
  nyrer 
  i 
  

   skiferen. 
  Ved 
  2 
  punkteringer, 
  en 
  lysere, 
  en 
  mørkere, 
  udtryk- 
  

   kes 
  den 
  messinggule 
  kobberkis, 
  den 
  tombakbrune 
  magnetkis 
  

   eller 
  »brunkis«. 
  Granaten 
  i 
  ertsrummet 
  udtrykkes 
  ved 
  sort. 
  

  

  V. 
  ligeledes 
  fra 
  Storvarts, 
  graalig 
  glimmerskifer 
  uden 
  

   granat. 
  De 
  svagt 
  buede 
  skikter 
  afskjæres 
  af 
  ertsen 
  som 
  er 
  

   kobberkis, 
  magnetkis, 
  ledsaget 
  af 
  lidt 
  kvarts, 
  sort 
  glimmer. 
  

  

  Tegningen 
  fremstiller 
  nærmest 
  kun 
  dette 
  forhold 
  paa 
  erts- 
  

   rummets 
  grændse, 
  at 
  skikterne 
  afskjæres, 
  og 
  ved 
  stregningen 
  

   angives 
  skifer-skivernes 
  retning; 
  derimod 
  er 
  i 
  ertsmassen 
  de 
  

   nævnte 
  bestanddele 
  ikke 
  søgt 
  særskilt 
  sondrede. 
  

  

  Begge 
  disse 
  skjønne 
  skuestykker, 
  som 
  nu 
  findes 
  udstil- 
  

   lede 
  i 
  mineralkabinettet, 
  er 
  fra 
  Stor 
  varts 
  ; 
  no. 
  V 
  er 
  et 
  stykke 
  

   af 
  udkilingerne 
  fra 
  gangen 
  i 
  det 
  hængende, 
  skriver 
  overstiger 
  

   GuUiksen, 
  og 
  no. 
  IV 
  er 
  et 
  stykke 
  af 
  hovedgangen 
  med 
  det 
  

   hængende, 
  udblaast 
  af 
  et 
  bergfæste 
  omtrent 
  midt 
  i 
  gruben, 
  

  

  Snit 
  fra 
  Storvarts 
  ved 
  et 
  bergfæ9te|midt 
  i 
  gruben 
  (eftei 
  overstiger 
  E. 
  Gulliksen). 
  

  

  B 
  bergfæste 
  2.5 
  m. 
  bredt 
  i 
  foden. 
  6 
  G 
  gruberummet 
  nedenfor 
  B 
  3.5 
  m. 
  hølt, 
  ovenfor 
  

  

  B 
  2.5 
  m. 
  Ertsen 
  (punkteret) 
  ovenfor 
  B 
  0.75 
  m. 
  mægtig. 
  

  

  Skikterne 
  stregede 
  i 
  skiktretningen. 
  

  

  som 
  her 
  er 
  temmelig 
  høi, 
  saa 
  der 
  muligens 
  kan 
  have 
  stukket 
  

   en 
  kile 
  i 
  taget, 
  hvilken 
  ved 
  opbygningen 
  er 
  medtaget 
  saa- 
  

   ledes 
  som 
  i 
  hosstaaende 
  snit 
  antydet. 
  Bergfæstet 
  er 
  belig- 
  

   gende 
  lidt 
  ovenfor 
  tværsnittet 
  N 
  N 
  paa 
  Oluf 
  Olsens 
  kart 
  (se 
  

   kart 
  over 
  Storvarts 
  grübe 
  med 
  gangens 
  retningslinier 
  af 
  over- 
  

   stiger 
  Oluf 
  Olsen 
  Nyt 
  Mag. 
  f. 
  Naturv. 
  Bd. 
  27)." 
  

  

  